/chapter<Tiedonhaun tietoliikenne>

Tietoliikenneyhteydet k{ytt{j{n mikrolta tai p{{tteelt{
tiedonhakuj{rjestelm{{n voivat olla hyvin erilaiset. Riippuen
valitusta ja//tai k{ytett{viss{ olevista tietoliikenneyhteyksist{,
voidaan tiedonhaku tietokannasta tehd{ nopeasti tai hitaammin,
edullisemmin tai enemm{n rahaa kuluttaen sek{ varmemmin tai joskus
katkeilevin yhteyksin.

/section<Tietoliikenteen terminologiaa tiedonhakijalle>

K{ytt{ess{{n tiedonhakuj{rjestelmi{ ja lukiessaan niiden k{sikirjoja
k{ytt{j{ t|rm{{ joihinkin tietoliikenteen erikoistermeihin.
Seuraavassa on perussanastoa, johon k{ytt{j{ voi tutustua tarpeidensa
ja mielenkiintonsa mukaan. Ainakin mikron k{ytt{j{ voi t|rm{t{
k{sitteisiin, joita seuraavassa kuvataan.

/sectiona<Asynkroninen>

Asynkroninen yhteys tarkoittaa tahdistamatonta tietoliikennek{yt{nt|{,
jossa tiedonsiirto tapahtuu merkeitt{in sit{ mukaa kun k{ytt{j{
n{pp{ilee niit{ tai sy|tt{{ muilla tavoin. Asynkroniset yhteydet ovat
ep{varmempia kuin synkroniset, mutta satunnaisessa k{yt|ss{
edullisempia. Tavallisimmat modeemit ovat asynkronisia.

/sectiona<Baud>

Baud on tiedonsiirron nopeusmitta. Usein baudeista puhuttaessa
tarkoitetaan samaa kuin bps (katso alla), ja hitailla
tiedonsiirtonopeuksilla baudiluku voikin olla sama kuin bps, mutta
itse asiassa baud tarkoittaa signaalisiirtymien lukua sekunnissa.
Suuremmilla nopeuksilla yht{ baudia kohti voidaan koodata useita
bittej{, jolloin bps on moninkertainen baudilukuun verrattuna.

/sectiona<Bps>

Bittinopeus on l{hetysnopeuden ilmaus bittein{ sekunnissa. Tarkoittaa
k{yt{nn|ss{ noin bittinopeus//10 merkki{ sekunnissa eli esim. 1200 bps
merkitsee noin hieman yli sadan merkin siirtoa sekunnissa.

/sectiona<Databitti>

Databittien m{{r{, 7 tai 8, kertoo monenko bitin avulla esitet{{n itse
merkki. Seitsem{ll{ bitill{ voidaan esitt{{ 128 erilaista merkki{ eli
kaikki yleisimm{t kirjoittuvat merkit, kahdeksalla bitill{ voidaan
edell{ mainittujen lis{ksi esitt{{ graafisia ja muita merkkej{.
Databittien m{{r{{ voi mikron tietoliikenneohjelman k{ytt{j{ joutua
vaihtamaan kun ollaan yhteydess{ eri j{rjestelmiin (katso my|s
pariteetti).

/sectiona<Datapak>

Datapak on PTL:n yll{pit{m{ pakettiverkko (katso pakettiverkko).

/sectiona<FUNET>

Finnish University and Research NETwork on suomalaisten korkeakoulujen
ja tutkimuslaitosten tietokoneverkko, joka tarjoaa k{ytt{jilleen
nopeita ja varmoja yhteyksi{ suurimpaan osaan Suomen korkeakoulujen
tietokoneista. Vain muutama tiedonhakuj{rjestelm{ on suoraan FUNETissa
(esim. Jyv{skyl{n yliopiston kirjaston JYKDOK).

/sectiona<Lokitiedosto>

Lokitiedosto tarkoittaa tietokoneen muistiin syntyv{{ tiedostoa, johon
tallentuu jonkun prosessin (er{ajo, p{{teistunto tms.) toimenpiteet ja
tulosteet. T{ss{ kirjassa ja tiedonhaussa lokitiedosto tarkoittaa koko
tiedonhakuistunnon tallettamista joko keskuskoneen tai mikron
muistiin. Tallentuminen ei tapahdu itsest{{n, vaan k{ytt{j{n on
annettava erikseen komento tai komennon lis{m{{reit{, jolla t{m{
tapahtuu.

Esimerkki: Yhteydenotto OPMVAXista Datapak-numeroon 202008 
(Minttu), istunto talletetaan lokitiedostoksi Minttu.log 

</copymode
OPMVAX/gt SET HOST//X29//LOG=Minttu.log 202008 NORDUnet
>
Pohjoismaiden korkeakoulujen tietokoneverkko NORDUnet, joka on
pohjoismainen vastine FUNETille, tarjoaa k{ytt{jilleen nopeat ja
helpot yhteydet eri maiden korkeakouluihin. Jotkut pohjoismaiset
korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja kirjastojen
tiedonhakuj{rjestelm{t ovat NORDUnetissa. Tarkempia tietoja
NORDUnetista samoin kuin FUNETista saa TLP//FUNET-projektilta ja
projektin tuottamasta materiaalista.

/sectiona<Pakettiverkko>

Pakettiverkko on tietoliikenneverkko, jossa k{ytt{j{ kytkeytyy
l{himp{{n pakettiverkon solmuun ja sit{ kautta edelleen haluamaansa
et{isemp{{n osoitteeseen. Pakettiverkossa tietoliikenne on
synkronista, merkit liikkuvat paketteina. Etenkin pitkiss{ yhteyksiss{
pakettiverkko on varmempi ja edullisempi kuin suorat valintaiset
puhelinyhteydet. Kotimaisia pakettiverkkoja ovat PTL:n Datapak ja
yksityisten puhelinlaitosten Digipak. Katso tarkemmin luku 10.2

/sectiona<Pariteetti>

Pariteetti on er{s tapa, jonka avulla tietoliikenneohjelma tarkistaa
siirretyn tiedon mahdolliset linjah{iri|ist{ yms. syist{ syntyv{t
virheet. Kun k{ytet{{n mikroa ja p{{teohjelmaa voi k{ytt{j{ joutua
asettamaan pariteetin kullekin tiedonhakuj{rjestelm{lle sopivaksi
jotta tiedonhakuj{rjestelm{{ voisi hy|dynt{{ parhaiten. Kaikissa
keskuskoneissa//tiedonhakuj{rjestelmiss{ ei v{ltt{m{tt{ ole pariteettia
(t{ll|in asetetaan pariteetiksi none). Tiedonhakuj{rjestelmiss{
yleisin pariteetti on even eli parillinen.

/sectiona<P{{te-emulaattori>

P{{te-emulaattori on ohjelma, joka emuloi eli matkii jotain
p{{tetyyppi{. N{in mikrotietokonetta voidaan k{ytt{{ keskuskoneen
p{{tteen{. Katso my|s tietoliikenneohjelma.

/sectiona<Synkroninen>

Synkroninen tarkoittaa tahdistettua tietoliikennek{yt{nt|{, t{ll|in
merkit liikkuvat paketteina. Synkroninen tietoliikenne on varmempaa,
mutta kalliinpaa kuin asynkroninen.

/sectiona<Tietoliikenneohjelma>

Tietoliikenneohjelma tarvitaan aina kun siirret{{n tietoa koneiden
v{lill{, joko p{{teyhteyksiss{ tai tiedostojen siirroissa. Mikroa
k{ytett{ess{ tarvitaan tiedonhaussa jokin tietoliikenneohjelma
mikrotietokoneen ja keskuskoneen tai pakettiverkon v{liseen yhteyteen.
Yleisi{ mikron tietoliikenneohjelmia ovat esim. Kermit, Procomm,
VaxTerm jne.




