/chapter<Tiedonhakuj{rjestelm{t ja hakukielet>

Ei ole olemassa yht{ ainoaa hakukielt{, jonka avulla k{ytt{j{ voisi
tehd{ tiedonhakuja eri j{rjestelmist{, vaan valitettavasti on
opeteltava j{rjestelm{kohtaisia hakukieli{ ja niiden komentoja. T{ss{
ei opeteta mit{{n tietty{ hakukielt{, vaan etsit{{n niit{ yhteisi{
piirteit{ mit{ useimmissa hakukieliss{ on.

/section<Tiedonhakuj{rjestelm{st{ informoivat komennot>

Useissa tiedonhakuj{rjestelmiss{ on komentoja, joiden avulla saa
tietoa olemassa olevista tietokannoista, hakukielest{, laskutuksesta
sek{ uutistietoa asiakasseminaareista, julkaisuista yms.

/section<Keskustelukielen valinta>

Keskustelukielell{ tarkoitetaan luonnollista kielt{, jolla komennot ja
loogiset operaattorit kirjoitetaan ja se on monissa j{rjestelmiss{
valittavissa. Keskustelukielen{ voi esimerkiksi Mintussa (VTKK:n
yll{pit{m{ tiedonhakuj{rjestelm{) olla suomi tai englanti. Useissa
keskieurooppalaisissa j{rjestelmiss{ voi hakukieleksi niin ik{{n valita
joko ko. maan oman kielen tai englannin. Keskustelukielt{ ei siis pid{
sekoittaa hakukielik{sitteeseen, jonka logiikka ja toiminta on
samanlainen riippumatta siit{, mill{ keskustelukielell{ komennot
esitet{{n.

/section<Tietokannan valinta>

Mik{li tiedonhakuj{rjestelm{ss{ useita tietokantoja, on yleens{
valittava, mihin niist{ kohdistaa hakunsa tai mihin siirtyy
seuraavaksi. Niiss{kin tiedonhakuj{rjestelmiss{, joissa j{rjestelm{
tarvittaessa avustaa tietokannan valinnassa, saa k{ytt{j{ parhaan
tuloksen valitsemalla itse tietokannan. N{in kannattaa tietenkin
toimia jos tuntee jonkin verran ko. tietokantoja ja niit{ aihepiirej{,
joihin haku kohdistuu.

/section<Tesauruksen ja indeksoinnin k{ytt|>

Monissa tiedonhakuj{rjestelmiss{ ja tietokannoissa on k{ytett{viss{
tesaurus ja//tai indeksointi (katso my|s luku 6, tietokantojen
terminologiaa), mutta se voi toisaalta puuttuakin saman
tiedonhakuj{rjestelm{n joistakin tietokannoista. Tesaurukseen ja
indeksointiin voi tukeutua mik{li hakusanat ovat ep{m{{r{isi{ ja
vaikeasti rajoitettavissa tai ei tarkaan muisteta hakusanan, tekij{n
tms. kirjoitusasua.

Indeksointi on tavallaan tesaurusta "tyhmempi", sill{ se sis{lt{{ vain
aakkosellisen luettelon mahdollisista hakusanoista. Tesaurus on sen
sijaan hieman "{lykk{{mpi", sill{ se sis{lt{{ luokiteltuja sanoja ja
synonyymej{. Tesaurus on hyv{ apuv{line esim. etsitt{ess{ synonyymej{
hakusanoille, kun taas indeksointi auttaa viitteiden m{{r{n
arvioinnissa, kirjoitusasun tarkistuksessa jne.

/page
</copymode            

1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
1
2
3
4
5
6
7
8
9
20
>

/section<Hakulause>

Hakulause muodostuu yhdest{ komennosta ja yhdest{ tai useammasta
hakusanasta ja niit{ yhdist{vist{ operaattoreista. Hakukomento on
tyypillisesti jokin find, search, hae tai muu sen kaltainen verbi joko
kokonaan kirjoitettuna tai lyhennetyss{ muodossa. Hakulauseen pituus
ja sallittu loogisten operaattoreiden m{{r{ on rajoitettu.

Esimerkki: Hakulause voi olla esim. seuraavanlainen (CCL eli Common
Command Language -kielinen):

</copymode
f kogniti/$ and comput/$
>
/page

/section<Loogiset operaattorit>

Hakulauseen muodostamisessa k{ytet{{n loogisia operaattoreita
yhdist{m{{n hakusanoja (katso tarkemmin liite 3). Loogisia
operaattoreita ovat yleens{ ainakin AND, OR ja NOT. Joissain
tiedonhakuj{rjestelmiss{ voidaan k{ytt{{ my|s muita operaattoreita.

Joissain j{rjestelmiss{ on k{yt|ss{ my|s ns. l{heisyysoperaattorit;
niiden avulla voidaan etsi{ ne tietueet, joissa hakusanat esiintyv{t
tietyss{ j{rjestyksess{ tai l{heisyydess{ toisiinsa n{hden.

Loogiset operaattorit kirjoitetaan tiedonhakuj{rjestelm{st{ riippuen
joko sellaisenaan (and, ja, or jne.) hakusanojen v{liin tai joskus
niiden sijasta k{ytet{{n symboleita (esim. pilkkumerkki{, huutomerkki{
tms.).

/section<Tulostustoiminnot>

Tulostettaessa saatuja viitteit{ tai tulosteita on usein mahdollista
valita mitk{ kent{t tulostetaan: joskus tarvitaan vain tieto vaikkapa
kirjan nimest{, joskus taas tarvitaan tietue kokonaisuudessaan.
Tulostusmuoto on siis usein valittavissa.

Tiedonhakuj{rjestelmiss{ voi olla mahdollista saada tulosteet my|s ns.
offline-tulosteina. T{ll|in k{ytt{j{ saa ne pienell{ viiveell{
tiedonhakuj{rjestelm{n yll{pit{j{n toimittamana esimerkiksi postitse.
Offline-tulostusta varten on kyseisiss{ j{rjestelmiss{ omat komennot,
oletuksena on online-tulostus eli tulostus k{ytt{j{n p{{tteelle
tiedonhaun aikana.





