/chapter<Tietokantojen terminologiaa>

Perusk{ytt{j{n on helpompi ymm{rt{{ tiedonhakuj{rjestelmien
k{sikirjoja sek{ koko tiedonhakutapahtumaa mik{li h{n tuntee
t{rkeimm{t perusk{sitteet. Ik{v{ kyll{ tietokantojen terminologia ei
ole yksik{sitteist{, vaan k{sitteit{ voidaan k{ytt{{ eri
merkityksiss{. Ongelmallisimpia ovat k{sitteet tietopankki ja
erilaiset tietokantojen tyypit. Tiedonhaun sanaston standardisoimisty|
valmistunee 1990-luvun alkupuolella. Seuraavassa on t{rkeimm{t
k{sitteet ja liitteess{ 1 t{ydellisempi luettelo.


/sectiona<Tietokanta>

Tietokanta on tietty{ kohdetta tai ilmi|t{ kuvaavien tietojen
ATK-pohjainen kokoelma, jota k{ytt{j{n on mahdollista k{ytt{{ yhden
tai useamman tiedonhakuj{rjestelm{n avulla. Tietokanta koostuu
tietueista.

/sectiona<Tietue>

Tietueessa on yht{ havaintoyksikk|{ koskevat tiedot. Havaintoyksikk|
voi olla kirja, yksi kunta, patentti tms. Tietokanta koostuu n{ist{
tietueista.

/sectiona<Kentt{>

Tietue jakaantuu yhteen tai useampaan nimettyyn kentt{{n. Jotkut
kent{t ovat ns. osoitettavia kentti{, eli hakukomentoja voidaan rajata
kohdistumaan erityisesti niihin. Vapaan tekstin kentti{ ovat ne,
joihin on talletettu dokumentin tekstiaines.

/sectiona<Tietokantojen tyypit>

Tietokannat jaetaan yleens{ viitetietokantoihin ja
faktatietokantoihin. Viitetietokannat sis{lt{v{t kuvauksia
varsinaisista tiedonl{hteist{ ja faktatietokannat taas itse
ongelmanratkaisutietoa. Viitetietokannat voidaan edelleen jakaa
dokumentteihin viittaaviin bibliografisiin tietokantoihin ja
hakemistotietokantoihin, jotka viittaavat esim. tutkimushankkeisiin,
organisaatioihin tms. Faktatietokannat taas voidaan jakaa
tekstitietokantoihin, jotka sis{lt{v{t tietyn dokumentin
kokonaisuudessaan, numeerisiin tietokantoihin (esim. aikasarjat) ja
tekstinumeerisiin. P{{jako tietokantatyyppeihin suoritetaan joskus
my|s teksti- ja numeerisiin tietokantoihin. Jako eri
tietokantatyyppeihin ei ole viel{ vakiintunut.

/sectiona<Tiedonhakuj{rjestelm{>

Tiedonhakuj{rjestelm{ on tietokantaan tai kantoihin tallennetun tiedon
hakuun (ja tallentamiseen) k{ytetetty tietojenk{sittelyj{rjestelm{.
K{ytt{j{n kannalta tiedonhakuj{rjestelm{ss{ keskeisint{ on sen
hakukieli. Tiedonhakuj{rjestelm{n synonyymin{ k{ytet{{n my|s
hakuj{rjestelm{- ja tietopankki-k{sitteit{. Tiedonhakuj{rjestemi{ ovat
suorak{ytt|j{rjestelm{ ja er{k{ytt|j{rjestelm{.
Suorak{ytt|j{rjestelm{ss{ k{ytt{j{ "keskustelee" tosiaikaisesti
j{rjestelm{n kanssa saaden vastaukset ja palautteen v{litt|m{sti.
Julkiset tiedonhakuj{rjestelm{t ovat l{hes poikkeuksetta
suorak{ytt|isi{.

/sectiona<Tietopankki>

Tietopankilla tarkoitetaan yleens{ tiedonhakuj{rjestelm{{, tai sill{
voidaan tarkoittaa my|s faktatietokantaa ja joskus jopa l{hes mit{
tahansa tiedostoa tai tietovarastoa. Tietopankin k{site ei siis ole
kovin vakiintunut ja sen k{yt|ss{ on syyt{ olla varovainen.

/sectiona<Tuottaja>

Tuottaja ker{{, organisoi ja tallentaa tietokannan sis{lt{m{t tiedot
ja luovuttaa ne tiedonhakuj{rjestelm{n yll{pit{j{lle. Yll{pit{j{ ja
tuottaja voi olla my|s sama taho.

/sectiona<Yll{pit{j{>

Tiedonhakuj{rjestelm{n yll{pit{j{ on mik{ tahansa taho, joka hankkii
tuottajalta tietokannan k{ytt||ns{, organisoi ja yll{pit{{ sit{ sek{
tarjoaa k{ytt{jille yleens{ korvausta vastaan. Yll{pit{j{n
synonyymein{ k{ytet{{n usein k{sitteit{ is{nt{ tai tietopankki-is{nt{.

/sectiona<Tesaurus>

Tesaurus on toisilleen merkitykselt{{n l{heisten ja//tai samansukuisten
termien kontrolloitu sanasto. Mik{li tietokannassa on tesaurus voi
k{ytt{j{ tarvittaessa tukeutua tiedonhaussa siihen. Tesauruksen
k{ytt|{ selvitet{{n tarkemmin luvussa 7.4

/sectiona<Indeksointi>

Monissa tekstimuotoista tietoa sis{lt{viss{ tietokannoissa voidaan
haun valmistelussa ja haussa k{ytt{{ hyv{ksi indeksointia. Indeksointi
kertoo joko suoraan niiden tietueiden m{{r{n jossa jokin sana tai muu
termi esiintyy tai indeksointi voi perustua tietueiden asiasis{lt|{
kuvaaviin asiasanoihin.

/sectiona<Hakukieli>

Hakukieli on tiedonhakuj{rjestelm{n k{ytt{j{lle n{kyv{ osa, jonka
avulla poimitaan haluttuja tietoja tietokannasta; se m{{rittelee
k{ytett{viss{ olevat komennot, operaattorit, parametrit,
katkaisumerkit jne. Hakukieli{ on hyvin monia ja ne eroavat toisistaan
huomattavasti.

/sectiona<Hakulause>

Hakulause on tiedonhakuj{rjestelm{lle l{hetett{v{ toimintaohje, joka
sis{lt{{ yhden komennon sek{ hakutermej{, loogisia operaattoreita ja
sanankatkaisumerkkej{.

/sectiona<Haun laajentaminen ja supistaminen>

Hakua tarkennetaan saatujen hakutulosten perusteella siten, ett{
saadaan joko laajempi tulosjoukko (laajentaminen) tai suppeampi
tulosjoukko (supistaminen).

/sectiona<Tulosjoukko>

Tulosjoukko eli setti on yhden hakukomennon perusteella syntyv{
tulosteiden joukko. Mik{li yht{{n tulostetta ei l|ydy, syntyy tyhj{
setti. Yhden hakuistunnon aikana voi synty{ useita tulosjoukkoja.
Yleens{ tiedonhakuj{rjestelm{ s{ilytt{{ muistissa tietyn m{{r{n
aiempia settej{ ja niit{ voidaan edelleen yhdistell{ loogisten
operaattoreiden avulla tai kohdistaa uusi komento aiempaan settiin.

/sectiona<Hakuistunto>

Hakuistunto on tiedonhaun yht{jaksoinen toteutus
tiedonhakuj{rjestelm{ss{, eli sis{{n- ja uloskirjoittautumisen v{linen
aika.





