/chapter<Er{it{ tiedonhakuj{rjestelmi{>

/section<VTKK:n tiedonhakuj{rjestelm{t>

Valtion tietokonekeskuksen tietopalvelu yll{pit{{ monia tilastollisia
ja teksti- ja viitetietokantoja. Tietokannat ovat kahdessa
tiedonhakuj{rjestelm{ss{: Minttu-j{rjestelm{ss{ ovat teksti- ja
viitetietokannat ja APL-ohjelmiston avulla voidaan hy|dynt{{
tilastotietokantoja. Kummassakin tiedonhakuj{rjestelm{ss{ on monia eri
tiedontuottajia, joiden mukaan tietokantoja my|s ryhmitell{{n.
Oikeustieteellisi{ viite- ja tekstitietokanoja nimitet{{n yhteisell{
nimell{ FINLEX-tietopankiksi ja kirjallisuusviitteit{ sis{lt{vi{
tietokantoja KDOK-tietopankiksi. Tilastotietokannoilla ei ole ollut
selke{{ ja vakiintunutta nime{, mutta tuore nimi
tilastotietokantaj{rjestelm{lle on StatFin-tietopankki.

/subsection<Yhteys VTKK:n tiedonhakuj{rjestelmiin>

</obeylines
P{{telaitteen asetukset Minttu-yhteyksiss{ ovat seuraavat: 
- 7 databitti{ 
- even pariteetti 
- kaiutus 
- Datapak ja Digipak full-duplex
- suora soittoyhteys half-duplex
>
Yll{mainitut asetukset eiv{t ole v{ltt{m{tt|mi{ kun k{ytet{{n muuta
kuin suoraa puhelinyhteytt{ (esim. pakettiverkko-yhteytt{) sill{ my|s
p{{tteiden (esim. VT100, VT200 jne.) oletusarvoilla voidaan toimia.

/subsubsection<Suora puhelinyhteys VTKK:een>

Suora puhelinyhteys on mahdollinen joko VTKK:n Espoon (90-455 2033,
1200 bps) tai Jyv{skyl{n (941-242 155, 1200 tai 2400 bps) solmuihin.
K{ytt{j{lle molemmat solmut ovat samanlaisia,
joten on mahdollista valita kumpi tahansa solmuista.

/subsubsection<Yhteys pakettiverkon avulla>

VTKK:n Datapak-numero on 202008, Digipak numero 10284. Katso
yhteydenotto tarkemmin luku 10.2.2.

/subsubsection<Yhteys keskuskoneesta>

Koska VTKK:n tiedonhakuj{rjestelm{t eiv{t ole korkeakouluverkon
(Funet) j{seni{, on yhteys korkeakoulujen keskuskoneista sinne luotava
pakettiverkon (Datapak) avulla. Yhteys onnistuu n{in ollen vain niist{
keskuskoneista, joissa on Datapak-yhteys. Tosin niist{ korkeakoulujen
IBM-keskuskoneista, jotka kuuluvat ns. SNA-verkkoon, on kiinte{t
yhteydet my|s VTKK:n tiedonhakuj{rjestelmiin. Katso my|s esimerkki{
luvussa 11.1.2.2

/subsection<MINTTU-tiedonhakuj{rjestelm{>

Valtion tietokonekeskuksen Minttu-tiedonhakuj{rjestelm{ss{ on monien
tiedontuottajien tekstitietokantoja sek{ viitetietokantoja.
Seuraavassa on julkiset tietokannat aiheenmukaisesti lueteltuina:

</obeylines
- ty|suojelu (4 tietokantaa) 
- kotimaiset patentit ja standardit (2)
- VTT:n tutkimukset (1) 
- kotimaiset rekisterit ja julkiset tietokannat (1) 
- pohjoimaiset julkiset tietokannat (1) 
- yleiset bibliografiset tietokannat (5) 
/beginitemss<2truecm>
/entry lehtiartikkelit 
/entry suomalainen ja Suomeen hankittu kirjallisuus 
/entry kotimaiset {{nitteet 
/enditems
- online-harjoittelu (2)
- oikeustiede (17) 
/beginitemss<2truecm>
/entry bibliografiat 
/entry oikeusistuinten ja viranomaisten ennakkop{{t|kset 
/entry lait ja s{{d|kset
/enditems
>
/subsubsection<Mintun laskutus>

Uusien Minttu-tietokantojen k{ytt{jien liittymismaksu on 300 mk.
Mintun k{ytt|laskutus perustuu komentojen ja tulosteiden m{{riin (itse
asiassa keskusyksikk|aikakin vaikuttaa laskutukseen, mutta se on
suoraan riippuvainen komentojen ja tulosteiden m{{r{st{). Minttu ei
siis ole yhteysaikaveloitteinen. Kello 17 j{lkeen k{ytt| on n. 10/%
edullisempaa.

/subsubsection<Haku Minttu-tiedonhakuj{rjestelm{st{>

Mintussa on k{yt|ss{ loogiset operaattorit JA (,), TAI (!) ja EI. Kun
samassa hakulauseessa on useampia hakutermej{, on k{ytett{v{ pilkku-
(,) tai huutomerkki{ (!). Mintussa ei ole k{yt|ss{
l{heisyysoperaattoreita. Kirjoitetussa muodossa operaattoreita
k{ytet{{n vain silloin, kun aiemmin syntynytt{ tulosjoukkoa halutaan
laajentaa tai supistaa. Loogisten operaattoreiden k{ytt| Mintussa
poikkeaa hieman muista tiedonhakuj{rjestelmist{.

Esimerkki: Haetaan Mintusta ne viitteet, joissa esiintyv{t joko 
psykologian tai k{ytt{ytymisen johdannaiset ja lis{ksi joko behaviorismi 
tai k{ytt{ytyminen tai niiden johdannaiset.

</copymode
KOTI/gt HAE psykologi-!k{ytt{ytymis-
KOTI/gt JA behaviorismi-!skinner
>

Mintussa on k{yt|ss{ monia komentoja, jotka toimivat vain
synkronisilla yhteyksill{, jolloin komentoja annetaan painamalla
funktion{pp{imi{ (F1, F12, PF3, jne.). Yleens{ n{m{ komennot eiv{t ole
korkeakouluk{ytt{j{n k{ytett{viss{.
Tarkemmat komennot ja k{ytt|ohjeet l|ytyv{t Minttu
k{ytt|oppaasta, jonka k{ytt{j{ saa solmiessaan k{ytt|sopimuksen VTKK:n
kanssa, KDOK//MINTTU-oppaasta tai FINLEX-oppaasta.

</copymode
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
1
2
3
4
5
6
7
8
9
20
1
2
3
4
5
6
7
8
9
30
1
2
3
4
5
6
7
8
9
40
1
2
3
4
5
6
7
8
9
50
1
2
3
4
5
6
7
8
9
60
1
2
3
4
5
6
7
8
9
70
1
2
3
4
5
6
7
8
9
80
1
2
3
4
5
6
7
8
9
90
>

/subsection< VTKK:n APL-tietokannat>

Valtion tietokonekeskus on Suomen suurin tilastollisten tietokantojen
yll{pit{j{. Tiedon tuottajina toimivat eri tahot, kuten
tilastokeskus, asuntohallitus, maatilahallitus jne. Tietokantoja on
seuraavilta aloilta:
</obeylines
- Ahtika (aikasarjoja, tilastotietoa asumisesta) 
- Altika (aikasarjoja, tilastotietoa v{est|st{, 
taloudesta, jne. kunnittain, seutukaavaliitoittain 
sek{ valtakunnallisesti) 
- Artika (ajoneuvorekisteri) 
- Astika (Suomen ja OECD:n taloudellisia tietoja)
- Maltika (maa- ja mets{taloustietoa) 
- Yrtika (yritystietokanta)
>

Artikaa ja Yrtikaa lukuunottamatta tietokannat kuuluvat
StatFin-tietopankkiin. K{yt{nn|ss{ my|s Artika ja Yrtika ovat samassa
tiedonhakuj{rjestelm{ss{ ja toimivat samoin komennoin.

Ottaessaan yhteytt{ VTKK:n tilastotietokantoihin k{ytt{j{
kirjoittautuu ensin VM-k{ytt|j{rjestelm{{n (k{ytt{j{ voi muutenkin
joutua joskus tekemisiin VM-k{ytt|j{rjestelm{n kanssa) ja sen j{lkeen
haluamaansa sovellusohjelmaan (esim. Astika-tietokantaan komennolla
ENTER ASTIKA tai ENTER ASTIKA E kun k{ytett{viss{ on tavallinen eik{
APL-p{{te). Itse poimintaohjelma on vuorovaikutteinen eli se kyselee
k{ytt{j{lt{ kulloinkin seuraavan toimenpiteen, muuttujat, muuttujien
luokat jne. Haun tuloksena muodostuu yksi tai useampia matriiseja.

APL-tietokannat on toteutettu APL-ohjelmointikielell{ ja siksi
j{rjestelm{{ pystyy edelleenkin parhaiten k{ytt{m{{n henkil|, joka
osaa APL-kielt{. Samoin l{ht|kohtana on ollut, ett{ k{ytt{j{ omistaa
ns. APL-p{{tteen eli p{{tteen tai mikron, joka on nimenomaan
suunniteltu APL-k{ytt|{ varten, ja jonka n{pp{invalikoima poikkeaa
tavanomaisesta. Jos k{ytett{viss{ ei ole t{llaista p{{tett{, on
j{rjestelm{{n kirjoittauduttaessa erikseen kerrottava, ett{ k{ytet{{n
tavanomaista p{{tett{.

</copymode
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
1
2
3
4
5
6
7
8
9
20
1
2
3
4
5
6
7
8
9
30
1
2
3
4
5
6
7
8
9
40
1
2
3
4
5
6
7
8
9
50
1
2
3
4
5
6
7
8
9
60
1
2
3
4
5
6
7
8
9
70
>

/subsubsection<StatFin-matriisien jatkok{sittely>

Ohjelmisto tarjoaa my|s mahdollisuudet matriisien yhdistelemiseen ja
tilastolliseen k{sittelyyn (SAURUS-ohjelma). T{m{ asettaa vaatimuksia
tietoliikenneyhteyksille, vaatii ohjelmaan paneutumista ja maksaa
k{ytt{j{lle. SAURUS-ohjelmistosta l|ytyy lis{tietoa VTKK:n
toimittamasta oppaasta ja omien luokittelujen tekemisest{ (joka vaatii
jonkin verran paneutumista APL-kieleen) APL-k{ytt{j{n oppaasta.

Korkeakouluk{ytt{j{ll{ on kuitenkin mahdollisuus k{sitell{ ja
yhdistell{ matriiseja korkeakoulujen keskuskoneilla tai mikroilla
(katso tark. luku 12)

/subsubsection<StatFin-j{rjestelm{n laskutus>

Tilastotietokantojen laskutus perustuu annettujen komentojen m{{r{{n.
Hinnat ovat n. 10/% normaalihintoja edullisemmat klo. 17 j{lkeen.



/section<DIALOG-tiedonhakuj{rjestelm{>

Amerikkalaisessa Dialogissa on saatavissa l{hes 400 tietokantaa ja se
on maailman suurin tiedonhakuj{rjestelm{. Tietokantoja on eri tieteen
aloilta sek{ liike-el{m{st{ ja kaupasta. Seuraavassa on tietokannat
aiheenmukaisesti luokiteltuina:
</obeylines
- maatalous ja ravitsemus (9 tietokantaa) 
- yleiset bibliografiat, kirjat ja monografiat (12) 
- talous: 12 eri alaa (yhteens{ noin 100)
- kemia (26, mukana mm. CA) 
- tietojenk{sittelyoppi (7) 
- uutiset (19)
- puolustus (6) 
- hakemistot (11, mm Marquis Who's Who) 
- kasvatus (5)
- energia ja ymp{rist| (16) 
- s{{ti|t ja apurahat (4) 
- laki ja hallinto (17) 
- materiaalitieteet (6) 
- l{{ketiede ja biotieteet (26)
- online-harjoittelu (26, eri aloilta) 
- patentit ja tavaramerkit (23)
- tiede ja teknologia yleens{ (29) 
- yhteiskunta- ja humanistiset
tieteet (22, mm. Sociological Abstracts ja Historical Abstracts)
- muut (8, mm. Academic American Encyclopedia)
>

Dialogissa on nelj{n tyyppisi{ tietokantoja: BIBLIOGRAFISIA eli
viitteit{ kirjoihin, lehtiartikkelihin, patentteihin jne., HAKEMISTOJA
yhti|ist{, j{rjest|ist{, audio-visuaalisesta materiaalista jne.,
NUMEERISIA eli tilastoja, usein my|s tekstinumeerisia,
FULLTEXT-tietokantoja, jotka sis{lt{v{t lehtiartikkeleita
kokonaisuudessaan, tietosanakirjoja, sanakirjoja jne.

Maksut perustuvat yhteysaikaan sek{ tulostettujen viitteiden m{{r{{n
ja ne vaihtelevat tietokantakohtaisesti (n{ist{ tarkemmin my|hemmin).
Varsinaisten tietokantojen lis{ksi Dialogissa on halpoja
harjoittelutietokantoja eri alueilta ja niiden tiedot ovat usein
alan vanhempaa tietoa tai sis{lt{v{t vain osan tietueista (esim. ONTAP
AGRICOLA, file 210, sis{lt{{ 24000 tietuetta AGRICOLAn 2,4
miljoonasta). Harjoittelutietokantojen k{ytt| on huomattavsti
halvempaa kuin varsinaisten.

/subsection<Yhteys Dialog-tiedonhakuj{rjestelm{{n>

Yhteysmahdollisuudet Dialogiin kuten moniin muihinkin
tiedonhakuj{rjestelmiin ovat hyvin moninaiset: suora puhelu (joko
tavallisella p{{te-emulaattoriohjelmalla tai DialogLink-ohjelmalla),
mikrosta Datapak- tai Digipak-verkkoon ja siit{ edelleen
tiedonhakuj{rjestelm{{n tai jostain keskuskoneesta pakettikytkent{isen
verkon kautta.

Tietoliikenneparametrit Dialog-tiedonhakuj{rjestelm{{ varten ovat
seuraavat: 7 databitti{, 1 parillinen pariteettibitti (1 even
parity), 1 stopbitti. N{m{ ovat usein riitt{v{t asetukset, my|s muilla
asetuksilla yhteys voi onnistua, mutta salasanat tulostuvat ruudulle
(kaiuttuvat), merkkien tuhoaminen ei onnistu tms. Edell{mainittujen
parametrien pit{si olla riitt{v{t, mutta lis{ksi voi asettaa my|s
'hienos{{t|asetuksia' mik{li se on ohjelmallisesti mahdollista:
XON//XOFF optio ON-asentoon, Auto Line Feed OFF-asentoon,
ABM//Answerback OFF-asentoon, Block Mode OFF-asentoon ja Auto
Disconnect OFF-asentoon.

/subsubsection<Suora puhelinyhteys Dialog-tiedonhakuj{rjestelm{{n>

Puhelinyhteys modemin avulla suoraan Dialogiin on mahdollinen, joskin
t{ll|in tiedonsiirtokustannukset muodostuvat helposti hyvin suuriksi.
Hieman edullisempi vaihtoehto on puhelinyhteys Lontoossa sijaitsevaan
Dialnetin solmuun (p. 990 44 1 831 7322). Yhteys on mahdollinen 300,
1200 ja 2400 bps nopeuksilla ja sen hinta on kaukopuhelun hinta.
Sis{{nkirjoittautuminen tapahtuu t{ll|in seuraavasti:

1. Asetetaan p{{te FULL DUPLEX -tilaan

2. Otetaan yhteys Dialnet-solmuun numeroon p. 990 44 1 831 7322

3. Kun yhteys on muodostunut painetaan /boxed<ENTER> tai /boxed<CR> 
tai /boxed<A> -n{pp{int{
(mik{li ei onnistu yritet{{n n. 10 sekunnin kuluttua uudelleen)

4. N{kyviin tulee teksti "ENTER SERVICE:" johon vastataan
kirjoittamalla </tt DIALOG>

5. T{m{n j{lkeen kirjoittaudutaan sis{{n normaalisti antamalla
k{ytt{j{tunnus ja salasana

/subsubsection<Yhteys keskuskoneesta pakettikytkent{isen verkon kautta>

Mik{li olet oikeutettu k{ytt{m{{n keskuskoneen ulkomaanyhteyksi{
(tarkista tarvitaessa korkeakoulusi laskentakeskuksesta), voit ottaa
yhteyden Dialogiin vaikkapa seuraavalla komennolla (OPMVAXista), joka
samalla tallentaa istunnon lokitiedostoon:

</copymode
/$ SET HOST//X29//LOG=DIALOG.LOG DIALOG
>

tai mik{li nime{ ei ole m{{ritelty (OPMVAXissa on m{{ritelty, kaikissa
FUNET//DECNETin solmuissa ei ole) niin:

</copymode
/$ SET HOST//X29//LOG=DIALOG.LOG 0234212300120
>

/subsection<Editointi Dialog-j{rjestelm{ss{>

Editointi komennot ovat seuraavat: 
edellisen merkin tuhoaminen (backspace) =/boxed<CTRL-h>, 
rivin tuhoaminen = /boxed<ESC> ja sen j{lkeen /boxed<CR>,
k{ynnistetyn komennon keskeytt{minen = /boxed<CR>, 
online outputin keskeytt{minen = /boxed<BREAK>

/subsection<Haku Dialog-tiedonhakuj{rjestelm{st{>

Dialog-tiedonhakuj{rjestelm{ss{ valitaan sis{{nkirjoittautumisen
j{lkeen haluttu tietokanta, josta haku suoritetaan. Mik{li
tietokantaa ei valita ollaan oletustietokannassa, joka on yleens{
ensimm{inen eli kasvatustieteellinen harjoittelutietokanta ERIC 
tai joku muu edullinen (ERIC on 30 /$//h) harjoittelutietokanta.
Oletustietokannan voi vaihtaa vain l{hett{m{ll{ kirjallisen pyynn|n
Dialogille. Paitsi harjoittelu, niin my|s ?NEWS, ?FILES, ?RATES yms.
j{rjestelm{n tilaa ja hintoja koskevat komennot on syyt{ tehd{ t{ss{
vaiheessa, sill{ Dialogin tietokantakohtaiseen yhteysaikaan ja
tulosteisiin sidottu laskutus suosii t{t{.

Dialogissa ovat k{ytett{viss{ Boolen operaattorit
(prioriteettij{rjestyksess{) NOT, AND ja OR. Lis{ksi hakulauseiden
muodostamisessa voidaan k{ytt{{ l{heisyysoperaattoria (N), toista
l{heisyysoperaattoria (W), joka etsii hakusanoja vain tietyss{
j{rjestyksess{, F-operaattoria (F), jolla etsit{{n samassa kent{ss{
miss{ tahansa j{rjestyksess{ olevia hakusanoja sek{ katkaisu- ja
korvaavuusmerkki{ (?). Haku voidaan rajoittaa tiettyihin kenttiin tai
se voidaan tehd{ vapaatekstihakuna. Hakustrategian voi tallettaa
my|hemp{{kin k{ytt|{ varten, sen voi asettaa suoritettavaksi
automaattisesti aina tietokannan p{ivitt{misen yhteydess{: n{in
esimerkiksi jonkun kiinnostavan tutkijan tuotantoa odotellessa voi
saada automaattisesti tiedon mik{li jotain ilmestyy.

Hakulause muodostetaan esimerkiksi seuraavasti:

</copymode
SELECT AU=SMITH,R? AND (TELEVISION?//TI OR TV//TI)
>

SELECT voidaan my|s korvata pelk{ll{ S-kijaimella. Esimerkiss{
hajamielinen tutkija etsii jotain SMITH-nimist{ tekij{{, jonka etunimi
oli jotain Robert, Rob tai jotain muuta R-kirjaimella alkavaa ja
otsikossa (//TI merkitsee haun kohdistamista otsikkokentt{{n) esiintyi
joko sana television (olisiko ollut per{ti taivutetussa muodossa,
siksi katkaisumerkki ?) tai tv.

Edellisess{ rivin alussa oleva ? on tiedonhakuj{rjestelm{n kehoite
(prompt), joka on merkkin{ siit{, ett{ j{rjestelm{ on valmiina ottamaan
komentoja vastaan.

Dialogissa on my|s tietokantakohtainen tesaurus (sanaluettelo), jonka
avulla voidaan etsi{ hakusanoja ja arvioida viitteiden m{{ri{.


/subsubsection<Online-tulosteet>

Hakuistunnon aikana tulosteet saadaan joko tulostamalla ne paperille,
ottamalla koko istunto lokitiedostoon tai tallentalla haluttu
hakuistunnon osa p{{te-emulaattorin avulla muistiin.

Tulostaminen tapahtuu TYPE- tai T-komennolla ja sen yhteydess{ on
annettava parametreina tulosjoukko (setti), johon tulostus kohdistuu
ja haluttu tulostusmuoto (format) sek{ halutut viitteet.


Tulostusmuodot (format) biliografisissa tietokannoissa ovat seuraavat:

</obeylines
1: Viitenumero (Dialogin) 
2: T{ydellinen tietue tiivistelm{{ lukuunottamatta 
3: Bibliografinen sitaatti 
4: Tiivistelm{ ja otsikko (tietokantakohtainen) 
5: t{ydellinen tietue 
6: otsikko 
7: bibliografinen sitaatti ja tiivistelm{ 
8: otsikko ja indeksointi
>

Esim.

</copymode
TYPE 12//6//1-12
>

tai

</copymode
T 12//7//ALL
>

Ensimm{isess{ esimerkiss{ tulostettiin setist{ 12 viitteet 1-12
tulostusmuodossa 2 (vain otsikko) ja toisessa esimerkiss{ samasta
setist{ kaikki viitteet t{ydellisess{ tulostusmuodossa
abstrakteineen.

Numeerisissa tietokannoissa tulostaminen tapahtuu REPORT-komennolla.

/subsubsection<Offline-tulosteet>

Dialogissa on mahdollista saada haluamansa tulosteet postitse
itselleen, t{ll|in ne ovat hieman kalliimpia kuin itse tulostettuina.
Toisaalta yhteysaika j{{ n{in lyhyemm{ksi.

Offline-tulosteet saadaan komennolla PRINT tai PR. Mahdollinen
peruminen tapahtuu komennolla PRINT- tai PR-.  Aivan samoin kuin
online-tulostuksessa on m{{ritelt{v{ tulostusmuoto ja halutut
tietueet.

Esimerkki: Tulostetaan tulosjoukosta 7 tulosmuodossa 5 (t{ydellinen tietue) 
viitteet 1-49.

</copymode
PR 7//5//1-48
>

/page

</copymode

    sivu 1

>

/page 

</copymode

    sivu 2

>

/page

</copymode

    sivu 3

>

/page

</copymode

    sivu 4

>

/page

</copymode

    sivu 5

>
