/chapter<Miten ottaa yhteys tiedonhakuj{rjestelm{{n>

/section<Suora puhelinyhteys>

Tiedonhakuj{rjestelmiin on poikkeuksetta suoria yhteyksi{.
Mikron (tai p{{tteen), modeemin ja puhelimen omaava tiedonhakija
voi ottaa suoran puhelinyhteyden. Yhteydenotto tapahtuu seuraavasti:
/vskip 5mm
/beginitemss<2truecm>
/entry k{ynnistet{{n tietoliikenneohjelma, tarvittaessa asetetaan
tiedonsiirtonopeus yms. parametrit.
/entry soitetaan
tiedonhakuj{rjestelm{n puhelinumeroon (huom. eri
tiedonsiirtonopeuksille on usein eri puhelinnumerot), kun j{rjestelm{
vastaa (kuuluu vihelt{v{ merkki{{ni) painetaan modeemin datan{pp{int{.
Jos k{ytett{viss{ on sis{inen korttimodeemi, osaavat monet
tietoliikenneohjelmat (esim. Procomm) soittaa ja muodostaa yhteyden
automaattisesti kunhan vain ohjelmalle on kerrottu puhelinnumero,
ellei ohjelma osaa soittaa (esim. Kermit ei osaa) on korttimodeemille
kerrottava mihin se soittaa kirjoittamalla ohjelman yhteystilassa
</tt ATDpuhnro/lt CR/gt > -merkkisarja.
/entry Nyt kummankin p{{n modeemit
"k{ttelev{t" ja mik{li yhteys onnistuu, tulostuu n{yt|lle yleens{
tiedonhakuj{rjestelm{n tunnus tms. T{m{n j{lkeen voidaan kirjoittautua
sis{{n j{rjestelm{{n.
/enditems

Edell{ mainittu yhteydenottotapa tiedonhakuj{rjestelm{{n on sama kuin
yhteydenotto mihin tahansa, vaikkapa korkeakoulun keskuskoneeseen.

/page

/section<Yhteys pakettiverkon kautta>

/subsection<Miksi k{ytt{{ pakettiverkkoa?>

Pakettiverkko tarjoaa k{ytt{jille halvemman ja varmemman tavan
tietoliikenneyhteyksiin kotimaassa ja ulkomaille. Pakettiverkot ovat
tietoliikenneverkkoja, joissa k{ytt{j{ maksaa verkon yll{pit{j{lle
p{{s{{nt|isesti siirretyn tietom{{r{n mukaisen eik{ niink{{n
yhteysaikaan perustuvan maksun (kun k{ytet{{n normaaleja valintaisia
puhelinlinjoja tiedonsiirtoon maksetaan yhteysajan mukainen maksu).

Suomessa pakettiverkkoja yll{pit{v{t yksityiset puhelinlaitokset
(Digipak) ja Posti- ja telelaitos (Datapak). Datapak kattaa koko maan,
Digipak sen sijaan l{hinn{ Etel{- ja L{nsi-Suomen.
Korkeakoulupaikkakunnista Oulu, Kuopio, Jyv{skyl{ ja Lappeenranta
eiv{t kuulu Digipakiin. Muuten Datapak ja Digipak eroavat l{hinn{
hallinnollisesti toisistaan, sill{ fyysisesti ne toimivat samassa
verkossa. Ulkomailla on lukuisia pakettiverkkoja, esim. Telenet ja
Tymnet.

Tiedonhakuj{rjestelm{t ovat usein kytkettyn{ ainakin yhteen
pakettiverkkoon suorien puhelinyhteyksien ja kiinteiden linjojen
lis{ksi. My|s monista korkeakoulujen keskuskoneista on yhteys
DATAPAKiin.

Pakettiverkon k{ytt{j{n on mahdollista k{ytt{{ useimpia muissakin
verkoissa olevia tiedonhakuj{rjestelmi{ omasta verkostaan k{sin.
T{ll|in yhteys muodostetaan ns. yhdysk{yt{vien kautta. K{ytt{j{lle
t{m{ yhdysk{yt{vien k{ytt| ei v{ltt{m{tt{ n{y muuten kuin tavallista
pitemp{n{ osoite- eli NUA-numerona (NUA=Network User Address). Kun
k{ytt{j{ tiet{{ haluamansa tiedonhakuj{rjestelm{n osoitenumeron,
verkko osaa hoitaa yhteyden luomisen toisiinkin verkkoihin . Lopussa
on liitteess{ 2 lueteltu tiedonhakuj{rjestelmien NUA-numeroita.

/subsection<Kuinka pakettiverkkoa k{ytet{{n>

Pakettiverkon k{ytt| edellytt{{ joko oman sopimuksen solmimista verkon
yll{pit{j{n kanssa tai oikeutta k{ytt{{ yhteytt{ jostain yhteyden
omaavasta keskuskoneesta. Oman sopimuksen solmiminen on j{rkev{{
mik{li k{ytt| on s{{nn|llist{ eik{ keskuskoneyhteytt{ ole
k{ytett{viss{.

Pakettiverkkoon kytkeydyt{{n joko mikrotietokoneesta modeemin ja
puhelinlinjan avulla tai keskuskoneesta. Ensin mainitussa
tapauksessa tarvitaan k{ytt{j{tunnus, jonka saa solmittuaan sopimuksen
joko PTL:n tai jonkin puhelinlaitoksen kanssa. J{lkimm{isess{
tapauksessa tarvitaan k{ytt{j{tunnus johonkin keskuskoneeseen,
josta on yhteys pakettiverkkoon (ja oikeus k{ytt{{ ko. keskuskoneen
pakettiverkkoliitynt{{).

Useista korkeakoulujen koneista on yhteys Datapakiin (esim. 
ns. X.25-yhdysk{yt{v{n kautta). Henkil|, jolla on k{ytt{j{tunnus 
koneeseen on yleens{ my|s oikeutettu ottamaan yhteytt{ kotimaisiin
Datapak-numeroihin ilman erillisi{ lis{lupia (n{in on esim.
OPMVAXissa). Yhteydet ulkomaisiin Datapak-numeroihin vaativat yleens{
lis{luvan, OPMVAXiin sellaisen saa korkeakoulun laskentakeskuksen
OPMVAX-yhteyshenkil|n kautta.

Esimerkki: Yhteys tiedonhakuj{rjestelm{{n OPMVAXista
Datapak-pakettiverkon avulla otetaan seuraavalla komennolla:

</copymode 
OPMVAX/gt SET HOST//X29 osoitenro
>
</copymode 

1
2
3
4
5
6
7
8
9
>

/page

/subsection<Pakettiverkon kustannukset>

K{ytett{ess{ yhteytt{ korkeakoulun keskuskoneesta pakettiverkkoon
laskutetaan k{ytt| aina korkeakoululta, my|s OPMVAXin pakettiverkon
k{yt|n maksaa kyseisen k{ytt{j{n oma korkeakoulu. T{ll|in k{ytt{j{
ei siis tarvitse omia pakettiverkkosopimuksia ja -tunnuksia.

Mik{li perusk{ytt{j{ solmii oman sopimuksen pakettiverkon k{yt|st{
kertyy kustannuksia liittymisest{ pakettiverkkoon ja lis{ksi
kuukausittaiset k{ytt{j{maksut sek{ tiedonsiirtomaksut ja
paikallispuheluiden hinta hakuistuntojen ajalta. Alla on maksut
Datapakin osalta, Digipakin kustannukset eiv{t juuri poikkea n{ist{.

/beginitemss<2truecm>
/entry pakettiverkon liittymismaksu (kev{{ll{ -89 150 mk) 
/entry pakettiverkon vuokra (15 mk//kk)
/entry pakettiverkon liikennemaksut (kutsumaksu +
aikamaksu + tietom{{r{maksu, katso 10.4, esimerkki) 
/entry paikallispuhelumaksut pakettiverkkoliittym{{n (normaali
paikallispuhelu)
/enditems

/section<Muita yhteystapoja>

/subsection<Yhteys FUNET- tai NORDUnet-verkoissa oleviin
tiedonhakuj{rjestelmiin>

Vain harvat tiedonhakuj{rjestelm{t ovat n{iss{ verkoissa. Yhteys
niihin tapahtuu kiinteit{ ja nopeita linjoja pitkin, kustannuksia
k{ytt{j{lle ei koidu. OPMVAXista yhteydenotto
tapahtuu seuraavasti:

</tt OPMVAX/gt SET HOST solmunnimi>

/subsection<Yhteys edustaohjelmalla, v{litt{j{ohjelmalla tai muulla
erikoisohjelmalla>

Tiedonhakuun ja tiedonhaun tietoliikenteeseen on kehitetty omia
erikoisohjelmia. N{it{ voidaan kutsua edustaohjelmiksi tai
v{litt{j{ohjelmiksi. N{m{ ohjelmat ovat (toistaiseksi)
tiedonhakuj{rjestelm{kohtaisia, suunniteltu tiedonhakuun vain tietyst{
j{rjestelm{st{. T{mm|inen ohjelma voi fyysisesti sijaita
mikrotietokoneessa tai jossain keskuskoneessa. Ohjelmien teht{v{ on
helpottaa tiedonhakua, auttaa hakulauseiden muotoilemisessa ja
mahdollisesti integroida tietoliikenne ja tiedonhaku yhdeksi ainoaksi
tapahtumaksi.

Mikrotietokoneella t{m{nkaltainen edustaohjelma avustaa ensin
hakulauseen muodostamisessa, mahdollisesti jopa
asiantuntijaj{rjestelm{n kaltaisesti. Seuraavaksi edustaohjelma luo
yhteyden suoralla puhelinyhteydell{ tai pakettiverkkoa hyv{ksi
k{ytt{en, tekee t{m{n j{lkeen automaattisesti haun ja purkaa yhteyden.
T{m{ kaikki lyhent{{ hakuistunnon kestoa normaaliin manuaaliseen
hakuistuntoon verrattuna, est{{ virheellisten komentojen antamista ja
v{hent{{ kustannuksia (esim. Dialog-tiedonhakuj{rjestelm{n
DialogLink-ohjelma).

Er{s mahdollisuus on, ett{ ohjelma luo yhteyden
tiedonhakuj{rjestelm{{n, jolloin haku suoritetaan normaalisti
vuorovaikutteisena ja ohjelma siirt{{ saadut tulokset
mikrotietokoneen muistiin edelleenk{sitelt{v{ksi. Tulokset voivat olla
numeerisia matriiseja (esim. VTKK:n StatFin-tiedonhakuj{rjes- telm{n
MIKA- ja MIKAS-ohjelmat).

N{it{ tiedonhaun ohjelmistoja ovat kehitt{neet monet suurten
tiedonhakuj{rjestelmien yll{pit{j{t. Ohjelmat ovat kaupallisia,
hinnat vaihtelevat sadoista useisiin tuhansiin markkoihin ja niit{
on l{hinn{ vain IBM-yhteensopiviin mikrotietokoneisiin.

/page

/section<Tietoliikennekustannukset tiedonhaussa>
</copymode
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
1
2
3
4
5
6
7
8
9
20


>

Yll{ oleva esimerkki kertoo kuinka tiedonhaku muuttuu nopeammaksi ja
edullisemmaksi k{ytt{m{ll{ nopeampia yhteyksi{. Vaikka nopeus
(nopeus ilmaistaan bittein{ sekunnissa eli bps, kun puhutaan baudeista
tarkoitetaan usein samaa) nimellisesti kohosi jopa
kahdeksankertaiseksi (1200 bps ... 9600 bps), ei t{m{ nopeuden muutos
n{y k{ytt{j{lle yhteysajan putoamisena kahdeksanteen osaan, sill{
ensinn{kin todellinen k{ytt{j{lle n{kyv{ nopeus on aina hitaampi kuin
nimellinen nopeus ja toiseksi koska tiedonhakuistuntoon sis{ltyy
aina vuorovaikutteista komentojen ja hakulauseiden kirjoittamista.
Nopeuden nostaminenhan ei nosta k{ytt{j{n tiedonsiirtonopeutta
aivoista sormenp{ihin ja siit{ n{pp{imist|lle.

Vaikka k{ytt{j{ ei sit{ aina huomaisikaan, on edellisen esimerkin
synkroninen tapa 2 varmempi verrattuna tapaan 1.

S{{nn|llisess{ tiedonhaussa tiedonhakuj{rjestelmist{, etenkin
kokonaan tai osittain aikaveloitteisista j{rjestelmist{, voi
k{ytt{j{ s{{st{{ selv{sti aikaa ja rahaa hankkimalla k{ytt||ns{
nopeammat yhteydet. Esimerkiksi k{ytett{ess{ valintaisia 
puhelinlinjoja on syyt{ harkita 2400 bps modeemin 
hankintaa 1200 bps modeemin sijaan. 5-10 yhteysaikaveloitteisen 
(esim. Dialog) tiedonhaun j{lkeen on 
laite maksanut itsens{ takaisin s{{stynein{ tiedonhakukustannuksina








