</motto<Kirjoitettaessa ohjelmaa ON LINE ei p{{tteen l{vistint{
        pidet{ p{{ll{./break Vasta kun ty|alueella oleva ohjelma on saatu
        lopullisesti kuntoon tai ennen yhteyden lopettamista on
        aiheellista ottaa ohjelma talteen reik{nauhalle PUNCH komennolla
        my|hemp{{ k{ytt|{ varten.

        -- -- HP 2000F ja 2000B ositusk{ytt|, 1973.
>>

/chapter</ii<Ositusk{ytt|>>


Ositusk{yt|ss{ ollaan suoraan p{{tteell{ (tai
mikrotietokoneella) yhteydess{ tietokoneeseen. 

Yleisin tapa k{ytt{{ /ii<edustakone>ita ja /ii<ty|asemia> on
ositusk{ytt|.  My|s supertietokoneen ositusk{ytt| on
mahdollista ohjelmien testausta ja er{ajojen valmistelua
varten, mutta esimerkiksi ohjelmien editointi ja tulosten
graafinen k{sittely on yleens{ vaivattomampaa edustakoneilla
ja my|s j{rkev{{ supertietokoneen resurssien k{yt|n
kannalta.  Er{ty|t ovat my|s huomattavasti halvempia:
er{t|iden hinta on nelj{sosa vastaavan ositusk{ytt|istunnon
hinnasta. 

Supertietokonetta voi k{ytt{{ my|s yksinomaan edustakoneilta
l{hetett{vien er{t|iden avulla.  K{ytt| tapahtuu t{ll|in
joko /ii<Cray Station> -ohjelmistolla VAX-edustakoneesta tai
/ii<Cray Link> -ohjelmistolla </sc unix>-edustakoneesta.  Molemmat
ohjelmistot ovat k{yt|lt{{n hyvin samanlaisia ja sangen
joustavia. 

/ii<Tunnussanan vaihtaminen> on ainoa
tilanne, jossa edustakoneesta l{hetett{v{ er{ty| ei riit{, vaan on
v{ltt{m{tt{ luotava ositusk{ytt|istunto supertietokoneelle.


/section<Fyysiset yhteydet>

Fyysinen yhteys (edusta)tietokoneelle voi olla jokin seuraavista:

</leftskip1cm

/item<$/bullet$> kiinte{ linja p{{tteest{ tai
mikrotietokoneesta edustakoneeseen ,

/item<$/bullet$> kiinte{ linja p{{tepalvelijaan;
/ii<p{{tepalvelija> puolestaan on liitetty
/ii<paikallisverkko>on (usein /ii<ethernet>-verkko) ja siit{
voi yleens{ muodostaa useita samanaikaisia
osi/-tus/-is/-tun/-toja eri tietokoneisiin (t{llaisia
p{{tteit{ ja mikroja on mm.  TLP:ssa ja sen asiakas- ja
koulutustiloissa),

/item<$/bullet$> /ii<modeemiyhteys> p{{tteelt{ tai
mikrotietokoneelta; modeemit on usein kytketty
p{{tepalvelijaan, joten my|s t{t{ kautta voidaan
muodostaa useita yhteyksi{ edustakoneisiin tai
ty|asemiin,

/item<$/bullet$> suora yhteys TKK:n datavaihteesta 
(useisiin edustakoneisiin),

/item<$/bullet$> </sc/ii<tcp//ip>>-yhteys komennolla
</tt/ii<telnet>> </sc unix>-edustakoneeseen sek{ my|s
</sc opmvax>-edustakoneeseen,

/item<$/bullet$> </sc/ii<decnet>>-yhteys VAX-edustakoneeseen 
</tt/ii<set host>>-komennolla,

/item<$/bullet$> yhteys /ii<pakettikytkent{isen verkon>
(/ii<Datapak>) kautta esimerkiksi </sc opm/-vax>iin.

>

Supertietokoneeseen fyysinen yhteys saadaan vain 
edustakoneeksi hyv{ksytyst{ tietokoneesta:

</leftskip1cm

/item<$/bullet$> </sc vms>-edustakoneesta /ii<Cray Station>-ohjelmiston 
komennolla </tt/ii<cint>>,

/item<$/bullet$> er{ist{ </sc unix>-edustakoneista /ii<Cray Link>
-ohjelmiston komennolla </tt cint>,

/item<$/bullet$> </sc/ii<tcp//ip>>-palveluiden komennolla
</tt/ii<telnet>>.

>


/section<Fyysisen yhteyden muodostaminen>

Nyky{{n p{{tteen{ toimii usein mikrotietokone. 
Mikrotietokonetta voidaan k{ytt{{ p{{tteen{ vain, jos siin{
ajetaan sopivaa p{{te-emulointi- ja tiedostonsiirto-ohjelmaa
eli tietoliikenneohjelmaa (esimerkiksi </sc/ii<kermit>>).  Katso
tarkemmin p{{tteen, mikrotietokoneen ja modeemin
k{ytt|ohjeista, miten yhteys otetaan. 

Kiinte{lle linjalle tai p{{tepalvelijaan kytketyt p{{tteet
antavat vastauksen suoraan painettaessa
</boxed<RETURN>>-n{pp{int{.  T{llaisia p{{tteit{ on TLP:n
asiakas- ja koulutushuoneissa. 

/ii<Modeemiyhteyden> muodostamiseksi voidaan mist{ tahansa tavallisesta
puhelimesta soittaa seuraaviin numeroihin:

</leftskip1cm

/item<$/bullet$> 90-455~0233 (10 kappaletta 1200 baudin linjaa, V22),

/item<$/bullet$> 90-455~0399 (10 kappaletta 9600 baudin linjaa, V23).

>

Valintayhteyksi{ ja p{{tepalvelijan k{ytt|{ k{sitell{{n
luvussa /ref<10.5>. 

TKK:n datavaihteeseen liitetyll{ p{{tteell{ saadaan yhteys </sc opmvax>iin 
antamalla systeemin nimeksi </sc opmvax> ja painamalla
/boxed<RETURN>-n{pp{int{ pari kertaa. </sc Finsun>-palvelukoneeseen yhteytt{ 
datavaihteesta ei saa.

Otaniemen alueen, Helsingin yliopiston, Tampereen yliopiston
ja Tampereen teknillisen korkeakoulun yhdistetyn,
laajennetun /ii<Ethernet>-verkon p{{tepalvelijoista saadaan suora
yhteys TLP:n edustakoneisiin. 

</sc/ii<Tcp//ip>>-yhteys </sc unix>-j{rjestelm{{ k{ytt{v{st{ tai muuten
</sc tcp//ip>-pal/-ve/-lu/-ja tarjoavasta tietokoneesta 
(esimerkiksi </sc opmvax>)
TLP:n edustakoneisiin saadaan k{ytt{m{ll{ </tt/ii<telnet>>-ohjelmistoa.
T{ll|in annetaan komento </tt telnet finsun> tai </tt telnet opmvax>.
T{ll{ ohjelmistolla voidaan my|s ottaa yhteys TLP:n ty|asemiin.

</sc/ii<Decnet>>-yhteys </sc opmvax>iin toisesta
VAX-tietokoneesta saadaan antamalla j{lkimm{isess{ koneessa
komento </tt/ii<set host> opmvax> 

Pakettikytkent{inen yhteys </sc opmvax>iin
toisesta VAX-tietokoneesta /ii<Datapak>in kautta syntyy 
komennolla </tt set host//x29 204013>, miss{ </tt 204013> on
</sc opmvax>in Datapak-numero.  My|s muista kuin
VAX-tieto/-ko/-neis/-ta saattaa saada pakettikytkent{isen
yhteyden </sc opmvax>iin, mutta t{ll|in annettava komento on
selvitett{v{ kyseisen koneen yll{pit{jilt{. 


/section</ii<Sis{{nkirjoittautuminen> (login)>

Saatuasi fyysisen yhteyden muodostumaan supertietokoneeseen,
edustakoneeseen, ty|asemaan tai p{{tepalvelijaan jollakin edell{
mainituista tavoista t{m{ vastaa kehotteella painettuasi </boxed
<RETURN>>-n{pp{int{ (tarvittaessa muutamia kertoja).

Saatuasi interaktiivisen yhteyden </sc unix>-koneeseen --- esimerkiksi 
supertietokone, </sc finsun>-edustakone tai </sc unix>-ty|asema ---
t{m{ kysyy ensin k{ytt{j{tunnuksen (</tt login:>) ja
tunnussanan (</tt Password:>).
N{m{ kirjoitetaan yleens{ pienill{ kirjaimilla.

Vastaavasti fyysisen yhteyden muodostuttua </sc/ii<opmvax>>
antaa seuraavan kehotteen:
</parindent=20pt
/parskip0mm
/tt
/item<>
/item<> OPM VAX 8650/ / (Operoitu k{ytt|)
/item<> Username:/ / / / / / / / / / </rm (Kirjoita k{ytt{j{tunnuksesi)>
/item<> Password:/ / / / / / / / / / </rm (Kirjoita tunnussanasi)>
/item<>
>

</sc Opmvax>issa mainitun tekstin </tt (Operoitu k{ytt|)>
tilalla voi olla my|s teksti </tt (Operoimaton k{ytt|)>,
</tt (Viikonloppuk{ytt|)> tai </tt (Huoltokatko)>.  N{m{
tekstit kertovat sen, onko valvoja paikalla ja koneen k{ytt|
mahdollista.  Jos valvoja ei ole paikalla, niin esimerkiksi
magneettinauhoja ei voida k{ytt{{. 

Jos kirjoittautuminen onnistui, ilmestyy ruudulle
mahdollisia ilmoituksia, tieto siit{, onko sinulla
lukemattomia viestej{ (maileja), ja lopuksi
k{ytt|j{rjestelm{n kehote </tt/$> tai </tt/%>.  Joskus
kehote saattaa sis{lt{{ koneen verkkonimen; supertietokoneen
oletuskehote sis{lt{{ koneen sarjanumeron. 

Sis{{nkirjoittauduttaessa saadaan my|s tiedotuksia
mahdollisista suunnitelluista k{ytt|katkoista ja muista
rajoituksista koneen k{yt|ss{.  Lis{ksi saadaan uutisten
otsikot; n{m{ uutiset voi lukea </sc unix>-koneissa
komennolla </tt/ii<news>> ja </sc opmvax>issa komennolla
</tt/ii<tiedote>>. 


/section<Tunnussanan kaiuttuminen>

/iii<kaiutus>
Turvallisuussyist{ kirjoittamasi tunnussana ei kirjoitu koskaan n{kyviin. 

T{m{ edellytt{{, ett{ p{{tteesi tai emulointiohjelmasi on siten
asennettu, ett{ se toimii ns. </sl/ii<host echo>>-tilassa. Host echo
tarkoittaa sit{, ett{ kirjoittamasi merkit piirret{{n p{{tteen
n{yt|lle vasta sitten, kun se is{nt{tietokone, johon olet ottanut
yhteyden, kaiuttaa ne takaisin.  T{m{n vastakohta on </sl/ii<local
echo>>, jossa p{{te kirjoittaa merkit suoraan n{yt|lle odottamatta
is{nt{koneen reaktiota.

Mik{li echo-tila on v{{rin, saat p{{tteesi n{yt|lle joko kaikki
merkit kaksinkertaisina, tai kirjoittamasi merkit eiv{t n{y
ollenkaan.  Sek{ </sc unix>- ett{ VAX-edustakoneet kaiuttavat
vastaanottamansa merkit takaisin, eli olettavat p{{tteen olevan host
echo -tilassa.

Valitettavasti useissa p{{tteiss{ ja emulointiohjelmissa host echo
-tilan nimi on t{ysin virheellisesti </sl/ii<full duplex>>, joka
tarkoittaa kaksisuuntaista liikenn|inti{. Nyky{{n k{yt|ss{ on l{hes aina
/ii<kaksisuuntainen liikenn|inti>, mutta merkkien kaiutukseen t{m{
vaikuttaa l{hinn{ vain siten, ett{ is{nt{kone voi h{iri|tt|m{sti
kaiuttaa merkit samanaikaisesti kun uusia sy|tet{{n vain, jos
liikenn|inti tapahtuu molempiin suuntiin yht{ aikaa.

/page 

/section</ii<P{{tepalvelija>>

Nopeat /ii<modeemit> TLP:n edustakoneisiin ja asiakas- ja
koulutustilan p{{tteet on liitetty </sc/ii<tcp//ip>>-p{{tepalvelijaan. 
T{t{ p{{tepalvelijaa voi pit{{
yksinkertaisena </sc tcp//ip>- tai </sc unix>-tietokoneena, joka
tuntee vain muutaman tietoliikenneyhteyksiin liittyv{n komennon,
huolehtii usean k{ytt{j{n useasta ositusk{ytt|istunnosta
samanaikaisesti ja liikenn|i puolestaan TLP:n
/ii<ethernet>-paikallisverkossa oleviin tietokoneisiin </sc
tcp//ip>-protokollalla.  P{{tepalvelijan komentovalikoiman ja muuta
apua saa komennolla </tt help>.

P{{tepalvelija her{{ /boxed<RETURN>-merkill{, ja vastaa kehotteella
</tt ts/gt>, jolloin yhteyden esimerkiksi </sc finsun>-palvelukoneeseen saa
komennolla </tt connect finsun> tai kirjoittamalla vain </tt finsun>.
Komento vastaa </sc unix>in </tt telnet>-komentoa. Suoraan
supertietokoneeseen p{{tepalvelijasta ei p{{se.

Istunnosta p{{see v{liaikaisesti /ii<p{{tepalvelijan komentotila>an 
antamalla /ii<p{{tepalvelijan escape-komennon>, jonka oletus on 
/boxed<BREAK>.
T{m{n j{lkeen voi muodostaa esimerkiksi uuden yhteyden samaan tai toiseen 
verkossa olevaan tietokoneeseen. T{m{ ei kuitenkaan toimi
modeemiyhteyksill{ (eik{ v{ltt{m{tt{ muutenkaan),
joita k{ytett{ess{ escape-merkki on syyt{ muuttaa. 

Itse asiassa oletuksena oleva /boxed<BREAK> ei tarkkaan
ottaen ole merkki ollenkaan, vaan j{nnitteen ep{tavallinen,
pitk{ vakioarvo, joka esimerkiksi /ii<VT200>-p{{tteiss{
saadaan aikaan painamalla /boxed<F5>-n{pp{int{, ja
</sc/ii<kermit>>iss{ puolestaan antamalla ensin kermitin
escape-merkki ja sitten /boxed<Ctrl-B> tai suoraan my|s
/boxed<Alt-B>. 

P{{tepalvelijan escape-merkki muutetaan sanomalla sille esimerkiksi

</copymode
      term esc /boxed<Ctrl-b>
>

T{m{n j{lkeen p{{tepalvelijan escape-merkki on /boxed<Ctrl-b>/boxed<x>.
P{{tepalvelija siis lis{{ siihen viel{ tuon /boxed<x>:n
ihan omin p{in.

M{{rittelyt n{kee komennolla

</copymode
      sh terminal
>

/page

/section</ii<Yhteyden purkaminen>>

</sc Unix>-koneen ositusistunto lopetetaan painamalla 
/boxed<Ctrl-D>:t{
(tai joskus komennolla </tt exit> tai </tt logout>). 
</sc Vms>-edustakoneiden ositusistunnot 
lopetetaan komennolla </tt/ii<logout>>. 

Mik{li lopetuksen j{lkeen p{{tteelle tulostuu </sc unix>in
tai </sc vms>:n kehote, ei ollakaan kirjoittauduttu
lopullisesti ulos, vaan vasta aliprosessista tai toiseen
koneeseen verkon yli (esimerkiksi </tt telnet> tai </tt set
host> -komennoilla) muodostetusta istunnosta ja p{{sty
is{nt{prosessiin.  Esimerkiksi, jos olet istunnon aikana
k{ynnist{nyt uusia komentotulkkeja, joudut my|s poistumaan
jokaisesta, ja saatat tarvita useamman /boxed<Ctrl-D>:n
ennenkuin yhteys purkaantuu. 
 
Jos olet yhteydess{ p{{tepalvelijaan (esimerkiksi modeemin
kautta), muista purkaa kaikki p{{tepalvelijasta muodostetut
yhteydet, ja erityisesti muista my|s purkaa yhteys
p{{tepalvelijaan ty|skentelyn p{{tteeksi.  TLP:n
modeemilinjojen p{{tepalvelijaan yhteys puretaan komennolla
</tt/ii<quit>> tai </tt exit>.  Vasta t{m{ purkaa my|s
modeemiyhteyden, ja jos t{t{ ei pureta, puhelin j{{
varatuksi ja kalliit syk{ykset juoksevat hukkaan!

</bf Huom: Muista siis aina purkaa kaikki solmimasi tietoliikenneyhteydet ja
ositusk{ytt|istunnot ty|skentelyn p{{tteeksi!>

</bf Tietoliikenneohjelmissa ja -ohjaimissa on joskus esiintynyt
vikoja, joiden vuoksi joku toinen saattaa p{{st{ k{siksi katkaisemattomaan
istuntoosi!>

Useimmat edell{ mainituista yhteyksist{ purkautuvat kyll{ itsest{{n,
jos yhteytt{ ei k{ytet{ pitk{{n aikaan, mutta jokainen k{ytt{m{t|n
yhteys lis{{ tunnuksesi v{{rink{yt|n vaaraa, varaa yhteisi{
resursseja ja puhelumaksut voivat k{yd{ my|s kalliiksi.
Erityisen helposti monen sis{kk{isen verkkoyhteyskomennon (</tt set
host>, </tt telnet>, </tt cint>) tai aliprosessin luomisen j{lkeen
voi "eksy{", ja joku yhteyksist{ j{{ ep{huomiossa purkamatta.



/section<K{ytt|j{rjestelmien tukemat p{{tetyypit> 

/iii<p{{tteet>
K{ytetyn p{{tteen tyypin ja ominaisuuksien kertominen
k{ytt|j{rjestelm{lle on t{rke{{, koska useat ohjelmat
toimivat vain tietyntyyppisill{ p{{tteill{ (esimerkiksi vaativat
"{lykk{{n" n{ytt|p{{tteen ja paperille kirjoittava p{{te ei kelpaa).

P{{tteiden ohjauskomennoista on olemassa /ii<ANSI>n ja
/ii<ISO>n yhteinen standardi.  Digitalin valmistama
/ii<VT100>-p{{te on oleellisesti t{m{n p{{testandardin mukainen,
jossa kuitenkin on Digitalin omia laajennuksia.  Useimmat
tietokoneet tuntevat ANSI-standardin mukaiset p{{tteet, ja
varsin monet tunnistavat my|s VT100-p{{tteen laajennukset. 


/subsection<VMS:n tukemat p{{tteet>

VAXin </sc vms>-k{ytt|j{rjestelm{ tukee etup{{ss{ Digitalin
valmistamia ja n{iden kanssa yhteensopivia p{{tteit{, kuten
VT100, ja uusia VT200 ja VT300 -sarjojen p{{tteit{. 
J{rjestelm{lle voidaan kuitenkin periaatteessa "opettaa"
melkein mink{ tahansa p{{tteen tarvitsemat ohjauskoodit. 

</sc Vms>-k{ytt|j{rjestelm{lle on mahdollista kertoa
yksityiskohtaisesti p{{tteen ominaisuudet komennolla 
</tt/ii<set terminal>>, josta saa tarkemman kuvauksen komennolla </tt help
set terminal>.

Mik{li p{{te on Digitalin valmistama tai sen p{{tteen toimintaa
emuloiva, voidaan p{{tteen m{{rittely tehd{ komennolla </tt <set
terminal//inquire>>.  T{m{ komento voi my|s olla alustustiedostossa
</tt login.com> (kunhan ko.~komentotiedosto on tehty oikein). Mik{li
k{yt{t joskus sellaisia p{{tteit{, joilta ei voi kysy{ niiden
tyyppi{, ei edell{ annettua komentoa aina kannata sijoittaa
alustustiedostoon </tt login.com>, koska p{{te (tai mikron
tietoliikenneohjelma) saattaa menn{ sekaisin.


/subsection<Unixin tukemat p{{tteet>

My|s </sc unix>-k{ytt|j{rjestelm{t tukevat ainakin
jonkinlaiseksi de facto -stan/-dardiksi muodostunutta
VT100-p{{tett{ tai ANSIn p{{testandardin mukaista p{{tett{. 

</sc Unix>-j{rjestelm{lle voidaan kuitenkin helposti
"opettaa" melkein mink{ tahansa p{{tteen tarvitsemat
ohjauskoodit kuvaamalla ne tiedostoon </tt /ii<termcap>>
(terminal capabilities).  T{h{n tiedostoon on valmiiksi
m{{ritelty usean kymmenen erilaisen p{{tteen ohjaukseen
tarvittavat tiedot.  Tutkimalla t{t{ tiedostoa saa my|s
selville kunkin </sc unix>-j{rjestelm{n tuntemat
p{{tetyypit. 

</sc Unix>-j{rjestelm{lle kerrotaan kulloinkin k{yt|ss{
olevan p{{tteen tyyppi ymp{rist|muuttujalla </tt/ii<TERM>>
(tai C-shellin muuttujalla </tt term>). 
Ymp{rist|muuttujan </tt TERM> oletusarvo
supertietokoneessa on </tt network>, jolloin useat ohjelmat
eiv{t osaa k{ytt{{ p{{tteen nuolin{pp{imi{ ja n{ytt|{
oikein.  Esimerkiksi, jos p{{te on VT100-sarjan kanssa
yhteensopiva (tai jopa VT200 tai VT300 -sarjaa), kannattaa
asettaa p{{tteen tyypiksi </tt vt100> jollakin seuraavista
komennoista

</copymode
      set term=vt100         </rm C-shell muuttuja>

      setenv TERM=vt100      </rm C-shell, ymp{rist|muuttuja>

      TERM=vt100             </rm Bourne-shell, ymp{rist|muuttuja>
      export TERM
>

T{m{n voi tehd{ alustustiedostossa </tt .profile> tai </tt .login>,
tai p{{tteen tyypin voi kysy{ alustustiedostosta, ja asettaa sen
sitten vastauksen mukaisesti. 

P{{tteen ominaisuudet asetetaan yksitt{in
komennolla </tt/ii<stty>>.  Tarkemman kuvauksen komennosta saat
komennolla </tt man stty>.

/page

/section<Supertietokoneen ositusk{ytt|>

/subsection<Ositusk{ytt| Cray Station -ohjelmistolla>

Ennenkuin Station-ohjelmistoa voi k{ytt{{ </sc opmvax>ista on ensin
m{{ritelt{v{ tarvittavat symbolit ja loogiset nimet
antamalla istunnossaan (kerran) komento

</copymode
      setup cray
>

Komennon voi tietenkin sijoittaa my|s </tt login.com> -aloitustiedostoon.

Cray Station -ohjelmiston avulla p{{teyhteys VAX-edustakoneesta 
supertietokoneeseen muodostetaan komennolla
/iii<cint>

</copymode
      cint
>

jolloin p{{tteelle tulostuu supertietokoneen login-kehote, ja 
supertietokone kysyy k{ytt{j{tunnuksen ja tunnussanan. 

Takaisin Station-ohjelmiston komentotilaan p{{see painamalla
Station-ohjel/-miston "escape"-n{pp{int{ eli n{pp{int{
/boxed<Ctrl-Z>, jolloin tulostuu kehote </tt CINT/gt>. 
Station-ohjelmiston komentotilasta p{{see takaisin
komentamaan supertietokonetta painamalla /boxed<Return>ia. 

Station-ohjelmiston escape-n{pp{int{ ei voi vaihtaa, eik{
kontrollimerkki{ ctrl-Z saa ohjelmiston kautta mitenk{{n v{litetty{
supertietokoneelle. (Merkki{ ctrl-Z tarvitaan 
BSD-</sc<unix>>-k{ytt|j{rjestelm{ss{ viem{{n nykyprosessi taustalle, mutta
System V </sc unix>issa ja siten </sc unicos>issa t{t{ piirrett{ ei ole.)

Seuraavassa on lueteltu t{rkeimm{t Station-ohjelmiston komennot. N{m{
komennot annetaan siis ohjelmiston komentotilassa (kehotteen </tt CINT/gt>
j{lkeen):

/beginitemss<3truecm><27truemm>

/itemm<help>
Komennolla </tt help> tulostuu n{yt|lle luettelo mahdollisista 
komennoista. 

/itemm</$>
Komennolla </tt/$> p{{st{{n v{liaikaisesti edustakoneen
DCL-komen/-to/-tasolle (aliprosessiin).  N{in syntyneess{ aliprosessissa
voidaan sitten antaa kaikkia DCL-komentoja. Takaisin
Station-ohjelmiston komentotilaan p{{st{{n purkamalla aliprosessi
normaalisti (komennolla </tt logout>).

/itemm<collect </sl file>>
Tallettaa istunnon VMS-tiedostoon </sl file>.

/itemm<quit>
Lopettaa istunnon ja purkaa yhteyden.

/itemm<bye>
Katkaisee yhteyden, mutta istunto j{{ p{{lle.

/itemm<exit>
Katkaisee yhteyden, mutta istunto j{{ p{{lle. 

/enditems

Komentojen </tt exit> ja </tt bye> j{lkeen istuntoon p{{see
takaisin antamalla uudestaan edustakoneessa komennon
</tt cint>.  N{iden komentojen k{yt|ss{ on syyt{ olla varovainen,
ettei istunto supertietokoneessa j{isi "roikkumaan" ja
kuluttamaan resursseja. 

Supertietokoneen istunto lopetetaan joko purkamalla istunto
normaalisti supertietokoneen komentotilassa
/boxed<Ctrl-D>-n{pp{imell{ (tai shellist{ riippuen komennolla </tt
logout>) tai antamalla Station-ohjelmiston komentotilassa (siis
kehotteeseen </tt CINT/gt>) komento </tt quit>.



/subsection<Ositusk{ytt| Cray Link -ohjelmistolla>
 
/ii<Cray Link> -ohjelmiston </sc unix>-versio 
(</sc/ii<cls-ux>>) on oleellisesti
</sc unix>-j{rjestel/-m{{n toteutettu Cray Station -ohjelmisto, joka itse
asiassa k{ytt{{ liikenn|intiin </sc vms>-l{hiasemaa 
(/ii<attached station>).  Ohjelmistoa k{ytet{{n samantapaisesti kuin
Station-ohjelmistoa.

P{{teyhteys supertietokoneeseen </sc unix>-edustakoneesta Link-ohjelmistolla 
muodostetaan komennolla
 
</copymode
      cint
>

jolloin p{{tteelle tulostuu supertietokoneen login-kehote, ja 
supertietokone kysyy k{ytt{j{tunnuksen ja tunnussanan. 

Takaisin Link-ohjelmiston komentotilaan p{{see painamalla
Link-ohjelmiston "escape"-n{pp{int{ eli n{pp{int{ /boxed<Ctrl-C>, jolloin
tulostuu kehote </tt CINT/gt>. 
Link-ohjelmiston komentotilasta p{{see takaisin komentamaan
supertietokonetta antamalla t{h{n kehotteeseen komento

</copymode
      resume
>

Link-ohjelmiston escape-n{pp{int{ ei voi vaihtaa, eik{
kontrollimerkki{ ctrl-C saa ohjelmiston kautta mitenk{{n v{litetty{
supertietokoneelle. (Merkki{ ctrl-C tarvitaan keskeytt{m{{n
suorituksessa oleva ohjelma.)

Seuraavassa on lueteltu t{rkeimm{t Link-ohjelmiston komennot. N{m{
komennot annetaan siis ohjelmiston komentotilassa (kehotteen </tt CINT/gt>
j{lkeen):

/beginitemss<3truecm><27truemm>

/itemm<help>
Komennolla </tt help> tulostuu n{yt|lle luettelo mahdollisista komennoista. 


/itemm<! </sl komento>>
Komennolla </tt ! </sl komento>> tai komennolla </tt shell </sl komento>>
voi suorittaa komennon </sl komento> edustakoneessa.

/itemm<cd>
Vaihtaa nykyhakemistoa edustakoneessa.
 
/itemm<logoff, exit>
Komento </tt logoff> tai </tt exit> lopettaa istunnon.
 
/itemm<logoff hold>
Komento </tt logoff hold>
katkaisee yhteyden, mutta istunto j{{ p{{lle. Takaisin istuntoon
p{{see antamalla edustakoneessa uudestaan komennon </tt cint>. 
Varo, ettet unohda istuntoa roikkumaan!

/enditems

Supertietokoneen istunto lopetetaan joko purkamalla istunto
normaalisti supertietokoneen komentotilassa
/boxed<Ctrl-D>-n{pp{imell{ (tai komennolla </tt logout>) tai
antamalla Link-ohjelmiston komentotilassa (siis kehotteeseen </tt
CINT/gt>) komento </tt logoff> tai </tt exit>.


/subsection<Ositusk{ytt| telnet-komennolla>

K{ytett{ess{ </sc/ii<tcp//ip>>-palveluita </sc opmvax>ista
on ensin m{{ritelt{v{ tarvittavat symbolit ja loogiset nimet
antamalla istunnossaan (kerran) komento

</copymode
      setup tcp
>

Komennon voi sijoittaa </tt login.com> -aloitustiedostoon.

P{{teyhteys edustakoneesta supertietokoneeseen saadaan antamalla komento

</copymode
      telnet cray
>

/iii<telnet>
P{{teyhteyden aikana p{{st{{n telnetin komentotilaan komennolla
</boxed<Ctrl-/rbrack>>, jolloin p{{tteelle tulostuu kehote </tt
telnet/gt>.

P{{teyhteys katkaistaan </boxed<Ctrl-D>>:ll{ tai telnetin
komentotilasta komennolla </tt quit>.

Telnet toimii supertietokonek{yt|ss{ normaalisti rivimoodissa, joten
liikenn|inti ei ole merkkipohjaista. Komentorivin editointi tapahtuu
edustakoneessa. Liikenn|inti vaihtuu tarvittaessa automaattisesti
merkkipohjaiseksi (esimerkiksi editoitaessa). Valitettavasti t{t{ piirrett{
ei ole kaikissa </tt telnet>-komennon toteutuksissa.


/section</ii<R-ty|kalut> rlogin ja rsh>

Supertietokoneesta voidaan k{ytt{{ muita tietokoneita
R-ty|kalujen </tt rlogin> ja </tt rsh> avulla.

Komento </tt/ii<rlogin>> muodostaa p{{teyhteyden et{iskoneeseen. 

Jos et{iskoneessa on m{{ritelty tiedosto </tt/ii<.rhosts>> niin
k{ytt{j{tunnusta ja tunnussanaa ei kysyt{.  T{m{ onnistuu
vain Crayst{ annettuna edustakoneeseen p{in (</tt rlogin
remote/_host>).  Jos tiedostoa </tt .rhosts> ei ole
m{{ritelty, k{ytt{j{tunnus ja tunnussana kysyt{{n (siis jos
edustakoneesta annetaan komento </tt rlogin cray>).  

Muuten
</tt rlogin> toimii kuten </tt telnet>.  Se ei kuitenkaan
osaa toimia rivimoodissa, joten sit{ ei yleens{
supertietokoneyhteyksiss{ kannata k{ytt{{. 


"Remote Shell" -komento </tt/ii<rsh>///ii<remsh>>
mahdollistaa komennon suorituksen toisessa tietokoneessa
ilman p{{teyhteyden muodostamista.  Vaatii et{iskoneessa
</tt .rhosts> tiedoston. 

Esimerkiksi  </tt remsh remote/_host ls -l> supertietokoneesta annettuna
tulostaa p{{tteelle k{ytt{j{n tiedostot, jotka sijaitsevat k{ytt{j{n 
kotihakemistossa tietokoneessa </tt remote/_host>.

Jos komennon per{ss{ on tulostuksen ohjauksia (</tt/lt>
tai </tt/gt>), niin ne k{sitell{{n paikallisesti siin{ koneessa, josta komento
on annettu (t{ss{ esimerkiss{ siis supertietokoneessa), mik{li niit{ ei suojata
lainausmerkeill{ (</tt ">).

Esimerkiksi komento 

</copymode
      remsh finsun ls -l /gt fyles
>

tulostaa k{ytt{j{n oletushakemistossa </sc finsun>illa
sijaitsevien tiedostojen listan supertietokoneen tiedostoon
</tt fyles>.  Vastaavasti komento

</copymode
      remsh finsun ls -l "/gt" fyles
>

tulostaa k{ytt{j{n oletushakemistossa </sc finsun>illa
sijaitsevien tiedostojen listan </sc finsun>in tiedostoon
</tt fyles>. 


/section</ii<Ikkunointi>>

Edell{ esitettyjen ositusk{ytt|yhteyksien </tt telnet>, 
</tt rlogin> ja </tt cint> sek{ t|pseleiden (/ii<socket>) avulla
voidaan toteuttaa erilaisia ikkunointij{rjestelmi{. 
T|pseleit{ k{ytt{vi{ valmisohjelmia Cray-ymp{rist|ss{
on esimerkiksi graafisen tulostuksen ohjelmisto </sc mpgs>.

Ikkunointiohjelmistojen avulla voidaan useita, vaikkapa eri tietokoneissa
sijaitsevia sovelluksia ajaa samanaikaisesti ty|aseman eri ikkunoissa. 

Supertietokoneelle asennettuja ikkunointij{rjestelmi{ ovat Sunin Network
Extensible Windowing System (/ii<NeWS>) sek{ /ii<X~Windows>. 
Sunin NeWS-j{rjestelm{{ k{ytt{v{t Sunien lis{ksi ainakin
Silicon Graphicsin Iris-ty|asemat.  X~Windows taas on
saatavilla l{hes kaikille markkinoilla oleville ty|asemille. 
NeWS-j{rjestelm{ k{ytt{{ /ii<PostScript>-sivunkuvauskielt{
ikkunapalvelijan ja asiakasohjelman v{lill{. 

Sek{ X~Windows ett{ NeWS on asennettu Crayn lis{ksi TLP:n
tiloissa sijaitseville asiakask{ytt||n tarkoitetuille 
/ii<Sun 3>//60-ty|asemille, Silicon Graphicsin /ii<Iris> 4D//20
-ty|asemille ja Iris 4D//220 superty|asemalle. 


/subsection<NeWS>

NeWS-ikkunointij{rjestelm{ sijaitsee supertietokoneessa hakemistossa

</copymode
      //csc//appl//NeWS
>  

Muutaman tarvittavan ymp{rist|muuttujan
m{{rittelev{t komentotiedostot (scriptit) ovat tiedostoissa

</copymode
      //csc//appl//setup//NeWS.csh 
      //csc//appl//setup//NeWS.sh
>

Lis{ksi NeWS-j{rjestelm{{ k{ytt{ville ohjelmille on
m{{ritelt{v{ NeWS-serverin elinpaikka jollakin seuraavista
(C-shellin) komennoista:

</copymode
      setenv NEWSSERVER `setnewshost </sl host>`
>

tai

</copymode
      setenv NEWSSERVER `setnewshost </sl internet/_numero>`
>

tai

</copymode
/catcode`/\=12
      alias snh 'setenv NEWSSERVER `setnewshost \!*` '
      snh mars
>

Esimerkiksi seuraava komennot hoitavat saman asian

</copymode
      setenv NEWSSERVER `setnewshost mars`
      setenv NEWSSERVER `setnewshost 128.214.6.22` 
>

C-kielen interface-kirjasto NeWSille on tiedostossa

</copymode
      //csc//appl//NeWS//lib//libcps.a
>


Serverin{ toimivalle NeWS-j{rjestelm{lle t{ytyy my|s 
m{{ritell{ asiakas komennolla

</copymode
      newhost add cray
>

(tai nimen </tt cray> tilalla se nimi, jolla supertietokone tunnetaan 
serverikoneessa).

NeWS-ikkunointij{rjestelm{ on k{ytett{viss{ TLP:n asiakastiloissa
sijaitsevilla Sun 3//60C -ty|asemilla sek{ IRIS 4D//20GT -ty|asemilla.

TLP:n Suneilla NeWSin saa k{ytt||ns{ komennolla

</copymode
      //usr//NeWS//news/_server
>


/subsection</ii<X Windows>>

X Windows -j{rjestelm{ss{ asiakasohjelmat kommunikoivat
ikkunapalvelijan kanssa kutsumalla C-kielist{ Xlib-kirjastoa.  /ii<Xlib>
tarjoaa toiminnot eri valmistajien (Sun 3 ja 4, HP, Apollo, DEC,
Silicon Graphics) ty|asemien ikkunapalvelijaan kytkeytymiseen,
ikkunoiden luomiseen, piirtokomentoihin sek{ sy|tt||n ja
tulostukseen.

/page

X Windows ohjelmiston versio 11R3 on asennettu Sun 3//60C-ty|asemille TLP:ssa. 
Siit{ saa lis{tietoa </tt man>-komennolla.

Alkuun p{{see komennoilla

</copymode
      set path = (/$path //usr//bin//X11)
      startx
>

Crayll{ on k{ytett{viss{ X Windowsin versio X11R3
(X11R4 tulee viimeist{{n </sc unicos>in versiossa 6.0).
Ajettavat ohjelmat ovat hakemistossa
</tt //usr//bin//X11>. Ohjelmointikirjastot
(Xaw, Xmu, Xt ja X11) ovat hakemistossa </tt //usr//lib>
ja include-tiedostot hakemistossa </tt //usr//include//X11>.

Toistaiseksi ei supertietokoneelle ole asennettu
muita kuin standardity|kalupaketit.



