   Table of Contents[1]  * Previous Chapter[2]  * Next Chapter[3]
   
                  HELSINKI SCIENCE NETWORK (HELSCINET) -HANKE
                                       
Lähtökohta ja tavoitteet

   Teknillisellä korkeakoululla ja CSC-Tieteellinen  Laskenta Oy:llä on vuosien
   kuluessa ollut tarvetta toimia yhteistyössä etenkin
   tietoliikennekysymyksissä.  Yhteistyön laajetessa, monipuolistuessa ja
   tiivistyessä  syntyi idea laajemmastakin verkkojen avulla tapahtuvasta
   atk-yhteistyöstä pääkaupunkiseudulla.
   
   Niinpä Teknillisen korkeakoulun kutsumana pidettiin toukokuussa 1993 kokous,
   jossa Teknillisen korkeakoulun, Helsingin yliopiston, Helsingin kauppa-
   korkeakoulun, Taideteollisen korkeakoulun, Valtion  teknillisen
   tutkimuskeskuksen, CSC-Tieteellinen Laskenta Oy:n, Geologian
   tutkimuskeskuksen ja Ilmatieteen laitoksen edustajat allekirjoittivat
   aiepöytäkirjan  verkkoyhteyksien parantamiseksi. Hanketta johtamaan
   perustettiin johtoryhmä, jonka puheenjohtajana  on toiminut rehtori Jussi
   Hyyppä.
   
   Pian perustamisen jälkeen hankkeeseen tuli mukaan  myös Helsingin
   yliopistollinen keskussairaala ja Innopoli. Viimeisimmät yhteistyöhön
   liittyneet ovat  Svenska Handelshögskolan ja Eduskunnan kirjasto.
   Jatkossakin ryhmittymä on avoin myös uusille  mukaan tulijoille.
   
   Johtoryhmä asetti työryhmän kokoamaan ja kehittämään verkkoyhteyksien avulla
   tapahtuvia yhteistyömuotoja. Sen on lisäksi etsittävä yhteyksien
   hyödyntämismuotoja. Tehtäväksi määriteltiin pitää  aktiivisesti yhteyttä
   käyttäjiin, hakea käyttäjälähtöisesti konkreettisia ehdotuksia
   yhteistyömuodoiksi  sekä asettaa niiden toteuttaminen aika- ja
   tärkeysjärjestykseen.
   
   Hankkeen tekniseksi tavoitteeksi on asetettu saada  siihen osallistuvien
   virastojen välille hyvät tietoliikenneverkkoyhteydet, jossa ensisijaisesti
   kaikilla on riittävä lähiverkkonopeus tärkeimpiin yhteistyö-kumppaneihinsa.
   Seuraavaksi pyritään saamaan verkkoyhteydet, joissa teoreettinen
   siirtonopeus on kauttaaltaan vähintään 100 Mbit/s eli ns. \xab
   FDDI-tasoa\xab .
   
   Samalla selvitetään mahdollisuudet ja aikataulu  ATM-tasoisiin
   verkkoyhteyksiin, jossa teoreettinen  siirtonopeus on yli 600 Mbit/s.
   ATM-kaukosiirtoyhteys on ensimmäisenä Euroopassa toteutettu Tampereen ja
   Otaniemen välillä Telen, FUNETin ja  Tampereen teknillisen korkeakoulun
   välisenä yhteistyönä.
   
   Verkosta ja yhteistyöhankkeesta käytetään lyhennettä  HelSciNet, joka tulee
   sanoista Helsinki Science  Net(work). Liikenneyhteyksien solmukohtana tulee
   toimimaan CSC-Tieteellinen Laskenta Oy, jolle on  osoitettu myös tekninen
   koordinointivastuu.
   
Hankkeen tavoitteet

   Ensimmäisen ja osapuolten kannalta käytännöllisimmän tavoitetason muodostaa
   organisaatioiden  omat välittömät tarpeet.
   
   Seuraava taso on tietoliikenneverkon kehittäminen  teknisenä ja
   toiminnallisena kokonaisuutena. Esimerkkinä tästä on sähköpostin
   kehittäminen niin, että  käyttö on riittävän helppoa ja erityyppisen
   aineiston  lähettäminen on mahdollista (skandinaaviset aakkoset,
   multimedia, jne.).
   
   Kolmannella tasolla kehitetään verkon uusia sisällöllisiä ja toiminnallisia
   ominaisuuksia eri tavoin ryhmittyneiden osapuolten yhteishankkeina.
   
   Neljännen tason muodostaa lähitulevaisuuden futurologisten palveluiden
   kehittäminen. Nämä ovat palveluja, jotka ovat mahdollisia vain nopeissa
   verkoissa  yhteisesti tuotettuina ja joiden kehittämiseen vain
   tiedelaitosten yhteisvoimin on olemassa riittävät henkiset ja aineelliset
   voimavarat.
   
Tekninen lähtökohtatilanne

   Otaniemessä on olemassa vuonna 1987 rakennettu  alueverkko, jonka osapuolia
   ovat Teknillinen korkeakoulu, Valtion teknillinen tutkimuskeskus, Valtion
   tietokonekeskus (CSC-Tieteellinen Laskenta Oy), ja  Innopoli. Teknisesti
   Otaniemen verkko on valokuitukaapelipohjainen Ethernet-verkko, jonka
   teoreettinen  maksiminopeus on 10 Mbit/s.
   
   Helsingissä on Telen rakentama FDDI-verkko - siirtonopeudeltaan 100 Mb/s,
   joka ulottuu Otaniemeen  (FUNET / CSC). Siihen on liitetty Helsingin
   yliopiston keskustassa olevat rakennukset, Ilmatieteen laitos  ja yliopiston
   Vallilassa sijaitsevat laitokset. Helsingin  kauppakorkeakoululle on kiinteä
   yhteys CSC:stä,  samoin kuin Taideteolliselle korkeakoululle
   Helsinki-renkaasta.
   
Yhteistyöryhmän työskentelystä

   Johtoryhmä asetti käytännön työtä edistämään  yhteistyöryhmän, johon
   jokainen osallistuva organisaatio nimesi edustajansa. Yhteistyöryhmä on
   kokoontunut työtä koordinoivana elimenä. Työskentely on  toteutettu
   alajaostoissa, joilla on vastuulliset vetäjät.  Jaostot on koottu
   organisaatioista ao. alan asiantuntijoista. Seuraavassa on esitetty
   jaostojen työskentelyn  tuloksia.
   
   Table of Contents[4]  * Previous Chapter[5]  * Next Chapter[6]
   
   
