Hyperteksti{ emacsilla
Paavo Ahonen
World Wide Web (WWW tai W3) on hypertekstipohjainen informaatioj{rjestelm{, johon alkaa olla saatavilla hyvi{ lukuohjelmia niin x-windows, pc-windows kuin Macintosh-ymp{rist||nkin.
WWW:n etuna esimerkiksi gopher-pohjaiseen tietoj{rjestelm{{n verrattuna on monipuolisemmat grafiikka-ominaisuudet. Hypertekstidokumentteihin voi sis{llytt{{ my|s kuvia ja grafiikkaa, jopa {{nt{, jotka k{ytt{j{ saa n{kyviin tai kuuluviin, jos h{nell{ on tarkoitukseen sopiva lukuohjelma.
WWW:n levi{mist{ on hidastanut hypertekstin tekoon soveltuvien editorien puuttuminen. Hypertekstidokumenttien kuvaukseen on kehitetty oma kuvauskieli html, jonka avulla m{{ritell{{n tekstin eri osat ja viittaukset muihin dokumentteihin. T{ss{ artikkelissa kuvataan html-dokumentin peruselementit. Lis{ksi esitell{{n lemacs editori (Lucid emacs), jonka avulla voidaan jossain m{{rin automatisoida html-dokumentin tekoa. Lemacsin avulla voi my|s katsella tekeill{ olevaa dokumenttia.
Erottimet kulmasulkuihin
Html dokumentti jaetaan osiin erottimien avulla. Erotin on kulmasulkujen <> sis{{n kirjoitettu avainsana, jota voi seurata merkkijono. Yksitt{isen erottimen ohella k{ytet{{n erotinpareja merkitsem{{n tekstiosan alkua ja loppua.
Esimerkiksi <TITLE> aloittaa dokumentin nimikkeen ja </TITLE> p{{tt{{ sen.
<H1> aloittaa dokumentin p{{otsikon ja </H1> lopettaa sen.
Jos html-dokumenttiin halutaan sis{llytt{{ kulmasulku, se on koodattava. "< "esitet{{n muodossa <lt>.
Esimerkki yksin{{n esiintyv{st{ erottimesta on <P>, joka merkitsee tekstikappaleen loppumista.
Otsikoita voidaan m{{ritell{ html-dokumentissa kuudella eri tasolla. P{{otsikon erotin on <H1>, seuraavan tason otsikko <H2> jne. aina <H6>:een asti. Otsikon loppuun tulee vastaava lopetuserotin, esim. <H3>:n j{lkeen </H3>.
Viittaukset ankkuroidaan
Html:n olennainen piirre ovat viittaukset toisiin asiakirjoihin. Valmista html-dokumenttia katsellessa viittauksen sis{lt{v{t sanat n{kyv{t korostettuna: katseluohjelmasta ja laitteistosta riippuen eri v{risin{, alleviivattuina, k{{nteisin{ jne.
Viittaava sana ymp{r|id{{n "ankkurierottimilla". Ennen sanaa oleva erotin on muotoa:
<A href:"viittausosoite">
ja viittauksen lopettava erotin muotoa
</A>.
Viitatun dokumentin osoite m{{ritell{{n ns URL (Uniform Resource Locator) muotoisena. URL:n yleinen muoto on:
tietolaji:valitsin, 
miss{ tietolaji voi olla
file	joko paikallisen koneen tai ftp-palvelimen
	tiedosto
http	WWW-palvelimen tiedosto
gopher	Gopher-palvelimen tiedosto
WAIS	WAIS-palvelimen tiedosto
news	viittaus Usenet News-palvelimeen
telnet	viittaus, joka avaa yhteyden toiseen 
	koneeseen
Valitsimen muoto riippuu tietolajista ja on esimerkiksi file:n ja http:n tapauksessa muotoa: //kone.aluenimi/hakemistopolku/tiedoston nimi
Esimerkiksi viittaus
<A href="http://www.funet.fi/funet/funet_general_fi.html>FUNET</A>
html-dokumentissa saa aikaan linkin funetin www-palvelimessa olevaan dokumenttiin nimelt{ funet_general_fi.html. Nimens{ mukaisesti t{m{ dokumentti sis{lt{{ yleistietoja FUNETista ja sen palveluista.
Nimell{ asiakirjan keskelle
Pitkien asiakirjojen sis{lle voidaan m{{ritell{ kohtia, joihin voidaan suoraan hyp{t{ toisista asiakirjoista. T{h{n k{ytet{{n 
<A NAME="linkki">teksti{</A> 
muotoista osoitetta, joka sijoitetaan viitattavaan asiakirjaan siihen kohtaan teksti{, mihin halutaan hyp{t{.. Viittaavassa asiakirjassa osoite merkit{{n URL-muotoisen merkkijonon loppuun #-merkill{ erotettuna.
Jos esimerkiksi halutaan hyp{t{ asiakirjaan html-ohje.html kohtaan Linkit, sijoitetaan tekstiin sanan Linkit ymp{rille seuraavat merkkijonot:
<A NAME="hyppy">Linkit</A>
Dokumenttiin, josta halutaan hyp{t{ kyseiseen kohtaan, sijoitetaan seuraava viittaus (oletetaan, ett{ html-ohje.html on koneessa nic.funet.fi hakemistossa /pub/netinfo/www/)
Lis{tietoja <A href="file://nic.funet.fi/pub/netinfo/www/html-ohje.html#hyppy">viittauksista </A> l|ytyy nicist{.
Listoilla el{vyytt{ tekstiin
Html asiakirjoihin voi sis{llytt{{ my|s joko numeroituja tai numeroimattomia listoja. Numeroimaton lista alkaa erottimella <UL>. Kunkin listan alkion edess{ on erotin <LI>. Loppuerotin numeroimattomalle listalle on </UL> ja se tarvitaan vasta viimeisen alkion j{lkeen. 
Numeroidun listan aloittaa erotin <OL> ja p{{tt{{ erotin </OL>. Siin{kin kunkin lista-alkion edess{ on erotin <LI>. Lopullisessa asiakirjassa numeroidun listan alkioiden edess{ on j{rjestysnumero. Numeroimattoman listan alkioita edelt{{ pallo.
<DL> listan avulla voidaan tehd{ sisennettyj{ kappaleita. <DL> eroitin aloittaa listan ja normaaliin marginaaliin sjoitettavat rivit aloitetaan erottimella <DT>. Sisennettyjen rivien eteen laitetaan erottimeksi <DD>. Listan lopettaa </DL> erotin.

Lemacsilla (Lucid emacs) voi tehd{ ja katsella html-dokumentteja, kunhan vain huolehtii siit{, ett{ lemacs k{ynnistyy HTML-moodissa. Sen varmistamiseksi .emacs-tiedostoon tarvitaan seuraavat alustuskomennot:
 (autoload 'html-mode "hm--html-menu" "HTML major mode." t)
 (or (assoc "\\.html$" auto-mode-alist)
 (setq auto-mode-alist (cons '("\\.html$" . html-mode)
 auto-mode-alist)))
Lis{ksi k{ytt{j{n .cshrc -tiedostossa on oltava m{{ritys ymp{rist|muuttujalle HTML_CONFIG_FILE. Esimerkiksi seuraava m{{ritys kelpaa 
setenv HTML_CONFIG_FILE /csc/pahonen/hm--html-configuration.el
edellytt{en luonnollisesti, ett{ mainittu tiedosto on olemassa. Lucid-emacs ja konfigurointitiedostot l|ytyv{t mm. ftp.funet.fi:st{ hakemistosta /pub/gnu.
Lemacs siirtyy HTML-moodiin, jos editoitavan tiedoston nimen tarkenneosa on .html. T{ll|in on k{ytett{viss{ lis{valikko HTML, jonka alta l|ytyy html-asiakirjan teossa tarvittavia lis{piirteit{.
Hiiren kolmannen n{pp{imen taakse on lemacsin HTML-moodissa talletettu lis{valikko, jonka avulla voi m{{ritell{ mm. edell{ kuvattu asiakirjan osia, eli otsikoita, viittauksia ja listoja. HTML-valikosta voi k{ynnist{{ xmosaic-ohjelman, jonka avulla voi katsoa, milt{ editoitava asiakirja n{ytt{{ loppuk{ytt{j{lle.
Lis{tietoja html-kuvauskielest{ on mm. ietf-luonnoksessa nimelt{ draft-ietf-iiir-html-00.txt, joka l|ytyy esimerkiksi palvelimen nic.nordu.net hakemistosta internet-drafts. Samassa hakemistossa on asiakirjasta my|s postscript-versio.
URL on m{{ritelty Internet-luonnoksissa draft-ietf-url-*, joita l|ytyy samoista paikoista.