   Table of Contents[1]  * Previous Chapter[2]  * Next Chapter[3]
   
           NOPEAT TIETOLIIKENNEYHTEYDET KUVANSIIRROSSA/MULTIMEDIASSA
                                       
   Outi Sipilä, HYKS
   
   HYKSin ja TKK:n lääketieteellisen tekniikan laboratorion välillä on tarpeita
   erityisesti kuvan siirtoon  sekä interaktiiviseen työasemien käyttöön verkon
   yli.  Tarve kasvaa BioMAg-laboratorion aloittaessa toimintansa HYKSissä
   vuoden lopulla. Sekä HYKS että  TKK tarvitsevat lisäksi CSC:n tarjoamia
   ohjelmistopalveluita ja FUNETin verkkopalveluita.
   
   Kuvansiirtoon riittää hyvin pitkälle Ethernet-nopeus, koska kuvan siirto
   vaatii vain harvoin reaaliaikaisuutta. Jos halutaan käyttää verkon yli
   interaktiivisia ohjelmia, näytön päivityksen hitaus voi  hankaloittaa
   työskentelyä. Näytön päivitystä eräässä  kuvankäsittelyohjelmassa testattiin
   sekä Ethernetin  että FDDI:n kautta TKK:n ja CSC:n välillä. FDDI:n  nopeus
   oli tässä tapauksessa riittävä, Ethernet-nopeus  ei.
   
   Paras kuvien kompressointisuhde saadaan jpeg- ja  mpeg (videokuva)
   -pakkauksella, mutta kuvista katoaa  tällöin ihmissilmän huonosti
   havaitsemia ominaisuuksia. Jos kuvia käytetään
   kuvankäsittelysovellutuksissa,  näitä pakkausmenetelmiä ei voida käyttää.
   Myös lääketieteellisten kuvien pakkaaminen näillä menetelmillä on
   arveluttavaa. Kaiken tiedon säästävistä  peruspakkausmenetelmistä yleisimpiä
   on Unixin  Compress. Gnu-projektin vastaavalla vapaasti käytettävällä
   (julkisohjelma) menetelmällä, Gzip, saadaan  parempi pakkaussuhde kuin
   Compressilla ja purkuohjelma Gunzip osaa käsitellä Compressilla
   kompressoituja tiedostoja.
   
   Multimediasovelluksista suosituimpia tällä hetkellä  on WorldWideWeb (www),
   joka ei vaadi nopeaa verkkoa, koska tieto siirretään ensin verkon yli
   pakattuna  sovellusohjelman käyttöön.
   
   Videokuvan ja äänen siirtoon tarkoitettuja sekä ns.  white board - ohjelmia
   on tarjolla sekä kaupallisena  että julkisohjelmana (vapaasti käytettävänä).
   White  board - ohjelmien käyttöä hankaloittaa niiden omat  kuvaformaatit
   (kuten kuvankäsittelyohjelmien käyttöä  yleensäkin).
   
   CSC:llä on kokeiltu kahden Silicon Graphics Indy-  työaseman välillä
   videokuvan siirtoa nv-ohjelmistoa  käyttäen. Videokuvan siirto
   vähäliikenteisen Ethernetin kautta oli välttävää, 1-2 kuvaa sekunnissa.
   Äänensiirtoon on käytetty ivs- ja vat-ohjelmia ja white  board-ohjelmana
   Collagea. Kuvaformaattina Collagessa on hdf. Ethernet-verkot saadaan
   nopeasti  ruuhkautumaan kuvansiirtoa/multimediaa vaativien  sovellusten
   käytössä.
   
Verkkotilanne

   HYKSin mikroverkko on liitetty Helsingin yliopiston Meilahdessa olevaan
   reitittimeen. Reitittimen  kautta voidaan ajaa myös IP-liikennettä, kunhan
   turvallisuuskysymykset saadaan ratkaistua. HYKSin  sisäinen ATM-verkko
   otetaan käyttöön kesäkuun  aikana. Se ei toistaiseksi ole yhteydessä
   mikroverkkoon. HYKSin perusratkaisu sairaalan ulkopuolelle  suuntautuvasta
   liikennöinnistä tehdään todennäköisesti syksyn alussa, kun oma ATM-verkko on
    saatu kunnolla käyttöön. FUNETin ja HY:n ratkaisut  täytyy tällöin ottaa
   huomioon, ja FUNETiin liittyminen tulee tarpeelliseksi.
   
   TKK:n lääketieteellisen tekniikan laboratoriossa on  IBM RS6000-työasemaan
   tilattu FDDI-kortti.  Yhdessä laskentakeskuksen HP:n työasemassa on
   FDDI-kortti. CSC:llä samassa FDDI-renkaassa on  kiinni Cypress (toinen CSC:n
   ja TKK:n yhteishankintakoneista).
   
   Sähköpostin kehittäminen  Timo Kuronen, GTK
   
   Sähköposti on vakiintunein kaikista tietoliikennepalveluista. Silti sen
   käytössä on useita puutteita ja  ongelmia. HelSciNetin tavoitteena on
   tietoliikenteen  palvelujen mahdollisimman monipuolinen kehittäminen ja
   hyödyntäminen. Kiireellisimmäksi kaikista  kehitystoimista on todettu
   sähköpostin pahimpien  puutteiden korjaaminen.
   
   Sähköpostin käyttöä pyritään lisäämään levittämällä  helppokäyttöisiä
   ohjelmia henkilöille, jotka eivät ole  sähköpostia ennen käyttäneet. Samalla
   lisätään opastusta ja tiedotusta. Sähköpostiosoitteiden muodostamisessa
   tuetaan siirtymistä yhtenäiseen käytäntöön  (Etunimi.Sukunimi@laitos.fi) ja
   osoitteiden löytämistä helpotetaan yhtenäisten hakemistojen avulla.
   
   Eniten työtä aiheuttaa siirtyminen sellaisen merkkivalikoiman käyttöön, joka
   mahdollistaa skandinaavisten aakkosten (\x8c äö\x81 ÄÖ) käytön
   samanaikaisesti  laajan erikoismerkkien valikoiman (esim. []{}\|) käytön
   kanssa. Vanhastaan sähköpostissa on käytetty  hyvin suppeaa merkkivalikoimaa
   ohjelmien amerikkalaisen alkuperän takia. Euroopassa tämä on aiheuttanut
   suuria ongelmia ja ärsyttänyt käyttäjiä.
   
   Merkkivalikoimaa koskeva ongelma on nyttemmin  täysin ratkaistavissa. Se
   edellyttää kuitenkin laajamittaista yhteistyötä. Ei voida menetellä niin,
   että yksittäiset käyttäjät tai laitokset siirtyvät laajempaan
   merkkivalikoimaan kukin oman tarpeensa ja aikataulunsa mukaan. Siirtymisen
   on toteuduttava laajalla rintamalla samanaikaisesti ja mahdollisimman lyhyen
    siirtymäajan kuluessa. Tällöin erilaisten merkkivalikoimien käyttämisestä
   aiheutuva ylimääräinen haitta  pystytään minimoimaan.
   
   HelSciNetin sähköpostityöryhmä on käynyt perusteellisen keskustelun
   merkkivalikoiman laajentamisesta ja tiedottanut asiasta mahdollisimman
   monille  tahoille siirtymistä koskevan valmiuden ja halukkuuden
   selvittämiseksi. HelSciNetillä ei ole hallinnollisia  keinoja
   käytettävissään työläiden hankkeiden läpiajamiseksi.
   
   Siirtymishalukkuus osoittautui kuitenkin erittäin  hyväksi ja ensimmäisenä
   teki päätöksen Helsingin yliopisto, joka päätti siirtyä uuteen käytäntöön jo
    1.6.1994 alkaen. HelSciNet totesi tämän aikataulun  varsin tiukaksi, mutta
   päätti suosittaa sitä kaikille osallistujatahoille. Aikataulusta on lisäksi
   tiedotettu kaikkien korkeakoulujen atk-keskuksille ja lisäksi  FUNET:n
   jäsenille.
   
   Siirtyminen laajemman merkkivalikoiman käyttöön  toteutetaan käytännössä
   ryhtymällä tukemaan sähköpostin multimediapiirteitä. Kyse on Internetin
   MIME-standardista (Multipurpose Internet Mail Extensions).
   
   MIME-standardi mahdollistaa erilaisten merkkivalikoimien käytön ohella
   liitteiden käsittelyn osana  sähköpostia. Viestiin voi sisällyttää
   liitteitä, jotka voivat olla periaatteessa mikä tahansa tietokoneella
   käsiteltävissä olevia tiedostoja. Useimmiten liitteet ovat  valmiiksi
   muotoiltuja tekstejä (Word, Frame tai WP),  tulostustiedostoja (Postscript)
   ja rasterikuvia (GIF,  TIFF). Jopa ääntä ja videoita voidaan lähettää ja
   vastaanottaa sähköpostin avulla.
   
   Kuluva kesä ja varsinkin alkusyksy tulevat olemaan  kiireistä aikaa
   sähköpostin kehittämisessä. Siirtymistoimenpiteet on käynnistetty lähes
   kaikissa HelSciNet-verkon laitoksissa. Työ vaatii paljon aikaa ja  monien
   henkilöiden osallistumista. Ei nimittäin riitä,  että atk-yksikköjen
   palvelukäytössä olevia koneita ja  ohjelmia muutetaan, useissa tapauksissa
   tarvitaan  koko mikrokannan läpikäynti ja ohjelmien uudelleenasentaminen tai
   vähintäänkin hienosäätö.
   
   Table of Contents[4]  * Previous Chapter[5]  * Next Chapter[6]
   
   
